KYP0040 MATERJALITEADUSE ÃLDALUSED - tud.ttu.ee
KYP0040 MATERJALITEADUSE ÃLDALUSED - tud.ttu.ee
KYP0040 MATERJALITEADUSE ÃLDALUSED - tud.ttu.ee
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Joonte intensiivsus sõltub osakeste tihedusest tasapinnal. Kuubilises võres on näiteks suurima<br />
tihedusega tasapind (111) (RTK võre korral s<strong>ee</strong> joon difraktogrammis puudub!). S<strong>ee</strong> võimaldab<br />
siduda jooni konkr<strong>ee</strong>tsete pindadega.<br />
RDA abil on võimalik määrata kristallvõre tüüpi (millised jooned esinevad) ja võrekonstanti<br />
(Θ → d hkl → a).<br />
3. DEFEKTID KRISTALLIDES<br />
3.1 sissejuhatus<br />
Ideaalsed kristallid on ilma defektideta.<br />
Reaalsetes kristallides esineb alati rohkem või vähem kõrvalekaldeid ideaalsusest. Igat kõrvalekallet<br />
nimetatakse kristallvõre defektiks.<br />
Defektid on olulised s<strong>ee</strong>tõ<strong>ttu</strong>, et paljud kristallide omadused sõltuvad tugevalt defektidest. Sellisteks<br />
struktuuritundlikeks omadusteks on elektrilised, optilised, aga ka mehaanilised omadused.<br />
Defekte klassifits<strong>ee</strong>ritakse mõõtmete alusel:<br />
1) punktdefektid (1 – 2 aatomi suurused);<br />
2) joondefektid (ühemõõtmelised);<br />
3) pinddefektid (kahemõõtmelised);<br />
4) ruumilised defektid (kolmemõõtmelised).<br />
3.2 Punktdefektid<br />
Jaotatakse omadefektideks ja lisanddefektideks.<br />
3.2.1 Oma-punktdefektid<br />
1) Vakantsid e tühjad võresõlmed (joon 3-1).<br />
Tekivad kristallide kasvamisel ja temperatuuridel, kus aatomid on küllalt liikuvad. Nad on nn<br />
tasakaalulised defektid, st temperatuuril T>0,6 T sul on nende kontsentratsioon määra<strong>tud</strong><br />
temperatuuriga:<br />
E<br />
N N exp( V<br />
V = ⋅ − )<br />
(3.1)<br />
kT<br />
kus N - üldine osakeste kontsentratsioon (aatomit/cm 3 )<br />
E V – vakantside tekk<strong>ee</strong>nergia<br />
k – Boltzmani konstant (1,38·10 -23 J/K·aatom = 8,62·10 -5 ev/K·aatom)<br />
Valemit võib kirjutada ka nii:<br />
EV<br />
−<br />
N<br />
kT<br />
V = N ⋅ e<br />
Kui T ≈ T sul N/N V ≈ 10 4<br />
Kui T→0, siis N V →0<br />
Tegelikult, kui temperatuur alaneb alla 0,6 T sul , jääb defektide kontsentratsioon püsivaks, st defektid<br />
nagu „külmutatakse kinni“, nende kontsentratsioon ei saa enam väheneda, kuna aatomid muutuvad<br />
väheliikuvaks.<br />
2) Võre sõlmede vahelised (lüh võrevahelised) aatomid (joon 3-1)<br />
12