Plan gospodarenja otpadom Zadarske županije - Zadarska županija
Plan gospodarenja otpadom Zadarske županije - Zadarska županija
Plan gospodarenja otpadom Zadarske županije - Zadarska županija
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
d.o.o.<br />
10000 ZAGREB, Savska cesta 41/IV usluge zaštite okoliša<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
<strong>Zadarske</strong> županije<br />
član HEP grupe
Naručitelj:<br />
<strong>Zadarska</strong> županija<br />
Ugovor: 10-07-4032/07<br />
Broj dokumenta: 25-08-1311/07<br />
Projekt izradio:<br />
A P O d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
Vrsta dokumentacije:<br />
studija<br />
Naziv projekta:<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Voditelj projekta: mr. sc. Antun Schaller ____________________<br />
Suradnica:<br />
Staša Zovko Ćeramilac, prof. biologije. i kemije<br />
Pregledao: dr. sc. Vladimir Lokner __________________<br />
Odobrio: mr. sc. Damir Subašić, direktor _________________<br />
Kontrolirani primjerak 1 2 3 4 Revizija 2<br />
APO-OB/0502-01<br />
1998-04-27
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
S A D R Ž A J<br />
1. Uvod i polazne osnove .................................................................................. 1<br />
1.1. Uvod .............................................................................................................. 1<br />
1.2. Europski trendovi u gospodarenju <strong>otpadom</strong> ....................................................... 2<br />
1.3. Svrha i načela „Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH“ ...................................... 2<br />
1.4. Ciljevi „<strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u RH za razdoblje 2007.-2015. g.“ ............ 3<br />
1.5. Očekivano ustrojstvo i prioriteti u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> ....................... 5<br />
1.6. Županijski planovi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> ........................................................ 6<br />
1.7. Priprema planova <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> ......................................................... 6<br />
1.7.1. Opći okvir ........................................................................................... 6<br />
1.7.2. Opće postavke ……………………………………………………………..8<br />
1.7.3. Opis sadašnjeg stanja ......................................................................... 9<br />
1.7.4. Postavljanje ciljeva i izbor načina djelovanja ..................................... 10<br />
1.8. Institucionalni okvir(i) ....................................................................................... 11<br />
1.9. Opći podaci ....................................................................................................... 13<br />
1.9.1. Opis razmatranog područja ................................................................. 13<br />
1.9.2. Stanovništvo i kućanstva…………………………………………………..13<br />
1.9.3. Komercijalne djelatnosti ...................................................................... 14<br />
1.9.4. Industrijske djelatnosti ......................................................................... 14<br />
2. Zakonodavni i pravni okvir Republike Hrvatske ......................................... 17<br />
2.1. Važeće domaće zakonodavstvo ..................................................................... 17<br />
2.1.1. Pregled važećih strategijskih, zakonskih, podzakonskih i<br />
operativnih akata .............................................................................. 17<br />
2.1.2. Baselska konvencija o nadzoru prekograničnog prometa<br />
opasnog otpada i njegovu odlaganju (93/98/EEC):<br />
Zakon o potvrñivanju Baselske konvencije o nadzoru<br />
prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju ........... 18<br />
2.1.3. Zakon o zaštiti prirode ...................................................................... 19<br />
2.1.4. Zakon o zaštiti okoliša ...................................................................... 19<br />
2.1.5. Zakon o prostornom ureñenju i gradnji ............................................. 20<br />
2.1.6. Zakon o otpadu .................................................................................. 20<br />
2.1.7. Uredba o kategorijama, vrstama i klasifikaciji otpada<br />
s katalogom otpada i listom opasnog otpada ...................................... 23<br />
2.1.8. Pravilnik o gospodarenju <strong>otpadom</strong> ................................................... 24<br />
2.1.9. Pravilnik o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i<br />
uvjetima rada za odlagališta otpada ................................................... 25<br />
2.1.10. Uredba o uvjetima za postupanje s opasnim <strong>otpadom</strong> ....................... 27<br />
2.1.11. Pravilnik o načinu postupanja sa životinjskim lešinama i <strong>otpadom</strong><br />
životinjskog podrijetla te o njihovom uništavanju ................................. 27<br />
2.1.12. Pravilnik o ambalaži i ambalažnom otpadu ........................................ 28<br />
2.1.13. Pravilnik o postupanju otpadnim gumama .......................................... 28<br />
2.1.14. Pravilnik o postupanju otpadnim uljima ............................................. 29<br />
2.1.15. Pravilnik o gospodarenju otpadnim baterijama i akumulatorima ......... 30<br />
2.1.16. Pravilnik o postupanju otpadnim vozilima ........................................... 31<br />
2.1.17. Pravilnik o gospodarenju medicinskim <strong>otpadom</strong> ................................. 32<br />
2.1.18. Pravilnik o gospodarenju otpadnim električnim i elektroničkim<br />
ureñajima i opremom .......................................................................... 33<br />
2.1.19. Pravilnik o gospodarenju grañevnim <strong>otpadom</strong> ................................... 35<br />
2.1.20. Pravilnik o načinima i uvjetima termičke obrade otpada ..................... 36<br />
2.1.21. Zakon o prijevozu opasnih tvari ......................................................... 37<br />
2.1.22. Zakon o komunalnom gospodarstvu ................................................ 38<br />
2.1.23. Pravilnik o mjerilima, postupku i načinu odreñivanja iznosa<br />
naknade vlasnicima nekretnina i jedinicama lokalne samouprave ...... 39<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
i
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
2.2. Strategija <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske ...................................... 40<br />
2.2.1. Uvod ................................................................................................ 40<br />
2.2.2. Elementi „Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske“ ...... 40<br />
2.2.3. Usvojeni strateški ciljevi i usklañivanje s praksom EU kao<br />
pretpostavka izrade nacionalnog <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> ........ 42<br />
2.3. <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u RH za razdoblje 2007.-2015. ............................ 44<br />
2.3.1. Sadržaj <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske ................ 44<br />
2.4. Zakonodavni okviri Europske unije ………………………………………………..46<br />
2.4.1. Okvirni aspekt …………………………………………………………….46<br />
2.4.2. Pregled propisa EU o gospodarenju <strong>otpadom</strong> …………………………48<br />
2.4.3. Načela EU o gospodarenju <strong>otpadom</strong> …………………………………...50<br />
2.4.4. Smjernice (direktive) EU o gospodarenju <strong>otpadom</strong> ……………………52<br />
2.4.4.1. Okvirna smjernica o otpadu (75/44/EEC) ……………………52<br />
2.4.4.2. Smjernica o opasnom otpadu (91/689/EEC) ……………….54<br />
2.4.4.3. Smjernica o odlagalištima otpada (1999/31/EC) …………….54<br />
2.4.4.4. Smjernica o mehaničko-biološkoj obradi otpada (prijedlog)...56<br />
2.4.4.5. Smjernica o spaljivanju otpada (2000/76/EC) ………………56<br />
2.4.4.6. Smjernica o spaljivanju opasnog otpada (94/67/EEC) ……..57<br />
2.4.4.7. Smjernice o onečišćenju zraka iz postojećih i budućih,<br />
tj. novih spalionica u jedinicama lokalne samouprave<br />
(89/369/EEC; 89/429/EEC) …………………………………..57<br />
2.4.4.8. Smjernica o postupanju otpadnim uljima (75/439/EEC) ……57<br />
2.4.4.9. Smjernica o postupanju <strong>otpadom</strong> koji sadrži PCB/PCT<br />
(70/403/EEC) ………………………………………………….58<br />
2.4.4.10. Smjernica o ambalažnom otpadu (94/62/EC) ……………….58<br />
2.4.4.11. Smjernica o otpadnim električnim i elektroničkim ureñajima<br />
i opremi (2002/96/EC) ………………………………………...59<br />
2.4.4.12. Smjernica o otpadnim vozilima (2000/53/EC) 60<br />
2.4.4.13. Smjernica o baterijama i akumulatorima (91/157/EEC) 60<br />
2.4.4.14. Smjernica o nadgledanju i kontroli pošiljki otpada unutar i<br />
izvan Europske Unije (259/93/EEC) …………………………60<br />
2.4.4.15. Smjernica o stjecanju društvenih „eko-markica“<br />
(880/92/EEC) …………………………………………………...60<br />
2.4.5. Ostali relevantni zakonodavni akti EU …………………………………..60<br />
3. Postojeće stanje ……………………………………………………………….......63<br />
3.1. Republika Hrvatska ........................................................................................... 63<br />
3.1.1. Opće napomene ................................................................................. 63<br />
3.1.2. Proizvodnja otpada ............................................................................. 64<br />
3.1.3. Sanacija odlagališta otpada ................................................................ 65<br />
3.1.4. Investicije i izvori financiranja ............................................................ 66<br />
3.1.5. Postupci <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> ........................................................ 67<br />
3.2. <strong>Zadarska</strong> županija ............................................................................................. 68<br />
3.2.1. Opis sadašnjeg stanja ........................................................................ 68<br />
3.2.2. Institucionalno i organizacijsko ureñenje ............................................ 68<br />
3.2.3. Sustav za postupanje <strong>otpadom</strong> ........................................................... 70<br />
3.2.4. Troškovi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> ........................................................ 71<br />
3.2.5. Postojeća odlagališta otpada .............................................................. 71<br />
3.2.5.1. Odlagalište „Diklo“ Zadar .................................................... 72<br />
3.2.5.2. Odlagalište „Baštijunski brig“ Biograd na moru ..................... 72<br />
3.2.5.3. Odlagalište „Kljakovača“ Obrovac ........................................ 73<br />
3.2.5.4. Odlagalište „Sv. Kuzam“ Pag .............................................. 73<br />
3.2.5.5. Odlagalište „Stražbenica 2“ ................................................. 73<br />
3.2.5.6. Odlagalište „Dračevac“ Jasenice ........................................ 73<br />
3.2.5.7. Odlagalište „Zarabaniž“ ...................................................... 73<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
ii
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
3.2.5.8. Odlagalište „Čelinka“ Polača ............................................... 74<br />
3.2.5.9. Odlagalište „Vulina draga“ Povljana .................................... 74<br />
3.2.5.10. Odlagalište „Samograd“ Starigrad ...................................... 74<br />
3.2.5.11. Odlagalište „Tri luke“ Tkon .................................................. 74<br />
3.3. Grad Zadar……………………………………………………………………………..74<br />
3.3.1. Gradsko odlagalište otpada „Diklo“...................................................... 74<br />
3.3.2. Komunalno poduzeće „Čistoća“ d.o.o. Zadar……………………………75<br />
3.3.3. Zbrinjavanje otpada s otoka Grada Zadra .......................................... 76<br />
3.4. Podaci o količinama otpada …………………………………………………………77<br />
3.4.1. Uvod ………………………………………………………………………..77<br />
3.4.2. Prethodni podaci o količinama otpada ………………………………… 77<br />
3.4.3. Podaci o godišnjim količinama otpada u Zadarskoj županiji ……….....78<br />
3.4.4. Usporedba podataka …………………………………………………….80<br />
4. Ciljevi i mjere ……………………………………………………………………….83<br />
4.1. Republika Hrvatska …………………………………………………………………...83<br />
4.1.1. Strateški ciljevi .................................................................................... 83<br />
4.1.2. Kvantitativni ciljevi…………………………………………………………..83<br />
4.1.3. Mjere za ostvarivanje ciljeva ............................................................... 84<br />
4.1.4. Koncept <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> .......................................................... 84<br />
4.1.5. Potrebne aktivnosti za pojedine tokove otpada ................................... 85<br />
4.1.6. Sanacija odlagališta i „crnih točaka“ ……………………………………..90<br />
4.1.7. Odgovornosti u provedbi planiranih aktivnosti ..................................... 92<br />
4.1.8. Instrumenti za provedbu planiranih aktivnosti ...................................... 93<br />
4.1.9. Tijela nadležna za gospodarenje <strong>otpadom</strong> ……………………………...93<br />
4.2. <strong>Zadarska</strong> županija …………………………………………………………………….94<br />
4.2.1. Ciljevi regionalnog <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> .......................................... 94<br />
4.2.1.1. Izbjegavanje nastanka i smanjenje količina otpada<br />
na izvoru nastanka ............................................................... 95<br />
4.2.1.2. Smanjenje količina otpada za odlaganje .............................. 95<br />
4.2.1.3. Poboljšanje odlaganja otpada na odlagalištima ................... 96<br />
4.2.1.4. Poboljšanje <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na otocima .................. 99<br />
4.2.1.5. Ostvarenje suradnje izmeñu jedinica lokalne<br />
samouprave ......................................................................... 99<br />
4.2.1.6. Poboljšanje praćenja (monitoringa) okoliša u sustavu<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> ..................................................... 100<br />
5. <strong>Plan</strong> djelovanja u razdoblju 2008.-2016. g. ……………………………………103<br />
5.1. Analiza scenarija budućeg razvoja................................................................... 103<br />
5.2. Izbor dugoročne strategije ............................................................................... 103<br />
5.3. Budući sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> ............................................................. 105<br />
5.3.1. Pregled planiranih aktivnosti ............................................................. 105<br />
5.3.2. Uobičajen način sakupljanja otpada ................................................. 106<br />
5.3.3. Odvajanje otpada na mjestu nastanka i reciklaža ............................. 107<br />
5.3.4. Postrojenja za gospodarenje <strong>otpadom</strong> ........................................... 109<br />
5.4. Cjeloviti sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije ............................ 109<br />
5.5. Opis lokacija i objekata u sastavu Županijskog centra za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong> ................................................................................... 110<br />
5.6. Scenariji razvoja i kapacitet odlagališta ........................................................... 112<br />
5.7. Centar za gospodarenje <strong>otpadom</strong> u svjetlu zahtjeva utvrñenih „<strong>Plan</strong>om<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH za razdoblje 2007.-2015. g.“................................. 115<br />
5.8. Sustav sakupljanja i recikliranja otpada .......................................................... 118<br />
5.8.1. Sustav sakupljanja otpada .............................................................. 118<br />
5.8.2. Reciklažno dvorište ......................................................................... 118<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
iii
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
5.8.3. Pretovarne stanice („transfer-stanice“) u svjetlu zahtjeva utvrñenih<br />
„<strong>Plan</strong>om <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH za razdoblje 2007.-2015. g.“ .... 119<br />
5.8.4. Uspostava pretovarnih stanica u Županiji ........................................ 120<br />
5.8.5. Udaljenosti središnjih naselja gradova/općina i pretovarnih<br />
(„transfer“) stanica od Županijskog centra za gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong> .......................................................................................... 121<br />
5.8.6. Upravljanje pretovarnim stanicama ................................................ 123<br />
5.8.7. Prijevoz otpada od pretovarnih stanica do Županijskog centra za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong> ................................................................... 124<br />
5.8.8. Kapacitet pretovarnih stanica .......................................................... 124<br />
5.9. Zatvaranje postojećih odlagališta otpada ......................................................... 125<br />
5.10. Pozajmište mineralne sirovine ....................................................................... 127<br />
5.11. Mjere za ostvarivanje ciljeva ......................................................................... 128<br />
5.11.1. Mjere za izbjegavanje nastanka i smanjivanje količina otpada<br />
na izvoru ........................................................................................ 128<br />
5.11.2. Mjere za smanjenje količina otpada za odlaganje ............................ 130<br />
5.11.2.1. Uobičajeni način sakupljanja otpada ................................. 131<br />
5.11.2.2. Odvajanje otpada na mjestu nastanka i reciklaža otpada 131<br />
5.11.2.3. Obrada ostalog komunalnog otpada ................................ 131<br />
5.11.3. Mjere za poboljšanje odlaganja otpada na odlagalištima .................. 132<br />
5.11.4. Mjere za poboljšanje <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na otocima ................ 133<br />
5.11.5. Mjere za ostvarenje suradnje izmeñu jedinica lokalne samouprave .. 135<br />
5.11.6. Mjere za poboljšanje praćenja (monitoringa)<br />
u gospodarenju <strong>otpadom</strong> ................................................................ 135<br />
6. Organizacija budućeg sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
u Zadarskoj županiji ...................................................................................... 139<br />
6.1. Uspostava regionalne suradnje ..................................................................... 139<br />
6.2. Tumačenja „Zakona o otpadu“ i „<strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u RH“ ............ 139<br />
6.3. Upravljanje sustavom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> ............................................... 141<br />
6.4. Postojeći sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> ....................................................... 142<br />
6.5. Administrativne i operativne aktivnosti ........................................................... 137<br />
6.6. Postupak ureñenja imovinsko-pravnih odnosa .............................................. 145<br />
6.7. Predmet poslovanja tvrtke „EKO“ d.o.o. ........................................................ 146<br />
7. Financijski aspekti Županijskog plana <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> ................ 149<br />
7.1. Uvod .......................................................................................................... 149<br />
7.2. Troškovi i prihodi ............................................................................................ 150<br />
7.3. Sredstva uložena u Projekt uspostave sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
u 2006. g. ........................................................................................................ 151<br />
7.4. Sredstva uložena u Projekt uspostave sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
u 2007. g. ..................................................................................................... 152<br />
7.5. <strong>Plan</strong>irana sredstva za provedbu Projekta u 2008. i 2009. g. ........................... 153<br />
7.5.1. Iskaz planiranih aktivnosti ............................................................... 153<br />
7.5.2. Okvirna procjena troškova .............................................................. 154<br />
7.5.3. Terminski plan razvoja ................................................................... 155<br />
7.6. Procjena troškova izgradnje i zatvaranja Županijskog centra<br />
za gospodarenje <strong>otpadom</strong> .............................................................................. 155<br />
7.7. Troškovi izgradnje pretovarnih stanica ........................................................... 157<br />
7.8. Troškovi sanacije i zatvaranja odlagališta otpada u Županiji ........................... 158<br />
7.9. Troškovi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> .................................................................... 161<br />
7.10. Troškovi provedbe Programa i prihodi Centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> ....... 163<br />
7.10.1. Izračun cijene zbrinjavanja otpada .................................................. 163<br />
7.10.2. Operativni troškovi rada Županijskog centra za gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong> ......................................................................................... 164<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
iv
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
7.10.3. Prihodi od rada Centra .................................................................... 165<br />
7.10.4. Troškovi odlaganja otpada .............................................................. 165<br />
7.11. Procjena investicija i izvori financiranja ........................................................... 166<br />
7.11.1. Procjena investicija za modernizaciju i usklañivanje sustava<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH s propisima i praksom ….........................166<br />
7.11.2. Izvori financiranja ............................................................................ 167<br />
7.12. Financijski aspekti izgradnje i rada Centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> ............ 168<br />
7.12.1. Ulaganja ......................................................................................... 168<br />
7.12.1.1. Javni fondovi ................................................................... 168<br />
7.12.1.2. Meñunarodni fondovi ...................................................... 169<br />
7.12.1.3. Hrvatska banka za obnovu i razvoj (HBOR) ..................... 169<br />
7.12.2. Poslovanje ...................................................................................... 170<br />
7.13. Preliminarna financijska analiza izgradnje i rada Županijskog centra<br />
za gospodarenje <strong>otpadom</strong> .............................................................................. 170<br />
7.13.1. Financijska izvedivost i isplativost ..................................................... 170<br />
7.13.2. Načela „onečišćivač plaća“ i „povrat troškova“ ................................ 170<br />
7.13.3. Prihod kućanstava ............................................................................. 171<br />
7.13.4. Ostale pretpostavke .......................................................................... 171<br />
7.13.5. Financijske projekcije ........................................................................ 172<br />
7.13.6. Alternativni scenariji financiranja ....................................................... 173<br />
7.14. Ekonomska i socijalna korist domicilne jedinice lokalne samouprave ............. 174<br />
DODATAK «A» Utvrñivanje količina otpada u Zadarskoj županiji<br />
DODATAK «B» Postojeća odlagališta otpada u gradovima i općinama <strong>Zadarske</strong><br />
županije (kartogram)<br />
DODATAK «C» Koncept izbjegavanja nastanka i smanjenja nastalih količina otpada<br />
s osvrtom na Zadarsku županiju<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
v
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
1. Uvod i polazne osnove<br />
1.1. Uvod<br />
Nacionalna strategija zaštite okoliša (Narodne novine broj 46/02.), Nacionalni plan<br />
djelovanja za okoliš (Narodne novine broj 46/02.) i Mišljenje Europske komisije od 20. travnja<br />
2004. o prijavi Hrvatske za prijem u članstvo Europske unije jednim od najznačajnijih izazova<br />
daljnjeg razvoja Hrvatske, uključujući i aspekt prijema u Europsku uniju (EU), ističu<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong>. Ono u doba objave spomenutih akata nije bilo na potrebnoj razini, ali<br />
se u posljednjih nekoliko godina uspješno poduzimaju značajne i sveobuhvatne sustavne<br />
aktivnosti (od zakonodavstva do organizacijskih mjera i financijskih aspekata) da se stanje<br />
što prije dovede do željene razine. Ukratko, postupanje s <strong>otpadom</strong> danas predstavlja naš<br />
nacionalni prioritet u području zaštite okoliša.<br />
U tom smislu potrebno je, prije svega, naglasiti da je još u prosincu 2004. g. Sabor<br />
Republike Hrvatske donio Zakon o otpadu (Narodne novine broj 178/04.). Tim se zakonom<br />
utvrñuju odgovornosti u gospodarenju različitim vrstama i kategorijama otpada, a koje su<br />
podijeljene izmeñu jedinica lokalne i regionalne samouprave te Vlade RH.<br />
Godinu dana kasnije, Sabor RH je na sjednici, održanoj 14. listopada 2005. g., donio<br />
Strategiju <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH (Narodne novine broj 130/05.).<br />
Pored prethodno već donesenih regulativnih akata, kao što su Pravilnik o uvjetima za<br />
postupanje s <strong>otpadom</strong> (Narodne novine broj 123/97. i 112/01) i Uredba o uvjetima za<br />
postupanje s opasnim <strong>otpadom</strong> (Narodne novine broj 32/98.), na području zbrinjavanja<br />
otpada, uključujući i njegovo odlaganje, u novije su vrijeme donesena dva značajna propisa:<br />
Pravilnik o gospodarenju <strong>otpadom</strong> (Narodne novine broj 23/07.) i Pravilnik o načinima i<br />
uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada (Narodne<br />
novine broj 117/07). Tim se pravilnicima, izmeñu ostaloga, odreñuju uvjeti organiziranog<br />
zbrinjavanja otpada, neophodna razina tehničko-tehnološke opremljenosti prostora, opreme i<br />
grañevina za skladištenje, obradu i odlaganje otpada, kategorije odlagališta, tehnički uvjeti<br />
njihove gradnje, način rada, zatvaranje odlagališta, rokovi saniranja postojećih odlagališta i<br />
stručna oprema za obavljanje poslova postupanja s <strong>otpadom</strong>. U tom smislu definirano je da<br />
se komunalni otpad mora odlagati na odlagalištima I. kategorije.<br />
Odlukom Vijeća Europske unije br. 2004/648/EC od 13. rujna 2004., utvrñeno je da su<br />
najvažnije zadaće Hrvatske na području <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>:<br />
<br />
<br />
u nastupajućem kratkoročnom razdoblju (1-2 godine) donijeti, odnosno usvojiti i<br />
početi primjenjivati <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, kao i razviti i primijeniti horizontalnu<br />
legislativu te ojačati mehanizme nadzora (inspekcije)<br />
u srednjoročnom razdoblju (3-5 godina) osigurati integraciju zahtjeva iz sustava<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u druge sektore, implementirati horizontalnu legislativu,<br />
nastaviti rad na prenošenju pravnog reda s naglaskom na gospodarenje <strong>otpadom</strong>,<br />
kakvoću vode i zraka i sl., te povećati ulaganja u infrastrukturu, s osobitim naglaskom<br />
na skupljanje i obradu otpadnih voda, vodoopskrbu i gospodarenje <strong>otpadom</strong>.<br />
Glavna svrha Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH (Narodne novine broj 130/05.) jest<br />
uspostaviti realan okvir unutar kojega će se u Hrvatskoj moći smanjiti količina otpada koji<br />
nastaje, a nastalim <strong>otpadom</strong> održivo gospodariti.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 1
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Na temelju Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH, a u skladu sa Zakonom o otpadu<br />
(Narodne novine broj 178/04. i 111/06.), članak 9., stavak 4., Vlada Republike Hrvatske je<br />
na sjednici održanoj 19. srpnja 2007. g. donijela <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Republici<br />
Hrvatskoj za razdoblje 2007. – 2015. godine (Narodne novine broj 85/07.).<br />
Donošenje Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH i <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u<br />
Republici Hrvatskoj za razdoblje 2007.-2015. godine od posebne je važnosti za Hrvatsku, jer<br />
se na temelju tih dokumenata pokreću promjene kojima će se postupno rješavati postojeće<br />
teškoće,5 unapreñivati sustav postupanja s <strong>otpadom</strong> u našoj zemlji prema željenom<br />
konceptu održivog <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
1.2. Europski trendovi u gospodarenju <strong>otpadom</strong><br />
Politikom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> EU nastoji se ostvariti sljedeći ciljevi:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
zajednički i istoznačni pojam otpada u svim državama-članicama<br />
poticanje čistije proizvodnje i korištenje čistih proizvoda<br />
poticanje korištenja gospodarskih instrumenata<br />
reguliranje prijevoza otpada<br />
zaštita okoliša i unutrašnje tržište.<br />
U okviru općeprihvaćenog koncepta izbjegavanja nastajanja otpada, novi sustav<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> ima za cilj postići značajno smanjenje:<br />
<br />
<br />
količine otpada koji se konačno/trajno odlaže (do 2010.g. oko 20% količine iz 2000.g.)<br />
količine nastalog opasnog otpada (do 2010.g. oko 20% količine iz 2000.g.).<br />
Sasvim je razumljivo da se kao glavna težnja u svakom trenutku prepozna nastojanje za<br />
izbjegavanjem nastajanja otpada, a koja i samim tvorcima politike EU predstavlja jedan od<br />
najizazovnijih aspekata na području postupanja s <strong>otpadom</strong> i neizostavno pretpostavlja prekid<br />
postojeće prakse praćenja količina nastalog otpada kao upravno-razmjernog pokazatelja<br />
gospodarskog rasta pojedine društvene zajednice.<br />
1.3. Svrha i načela Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH<br />
Svrha Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske, na temelju općih načela EU<br />
na području <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, treba uspostaviti okvir unutar kojega će Hrvatska morati<br />
smanjiti količinu otpada koji proizvodi, a <strong>otpadom</strong> koji je proizveden održivo gospodariti.<br />
Obaveza donošenja Strategije propisana je Zakonom o otpadu (Narodne novine broj<br />
178/04. i 111/06.), članak 8. Ova Strategija sastavni je dio Nacionalne strategije zaštite<br />
okoliša (Narodne novine broj 46/02.), donesene u skladu sa Zakonom o zaštiti okoliša<br />
(Narodne novine broj 110/07.), članak 18. Strategija se posebno odnosi na relevantne<br />
sadržaje kao što su ocjena postojećeg stanja <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, osnovni ciljeve i mjere<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, mjere <strong>gospodarenja</strong> opasnim <strong>otpadom</strong> te smjernice za oporabu i<br />
zbrinjavanje otpada.<br />
Ustrojena kao dugoročni dokument, Strategija pretpostavlja stalno praćenje ostvarivanja<br />
postavljene vizije te, prema potrebi, podliježe reviziji i promjenama. Na temelju Strategije, a u<br />
skladu sa Zakonom o otpadu, članak 9., i praksi EU, Vlada RH je 2007. g. donijela <strong>Plan</strong><br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH za razdoblje 2007.-2015. godine kao provedbeni dokument u<br />
spomenutom osmogodišnjem razdoblju.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 2
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Donošenje Strategije i <strong>Plan</strong>a posebno je značajno za našu zemlju, budući da se na temelju<br />
tih dokumenata ostvaruju pretpostavke za pokretanje promjena, kojima će se postupno<br />
riješiti postojeći problemi, unaprijediti sustav i usmjeriti buduća praksa u RH prema željenom<br />
cilju - održivom gospodarenju <strong>otpadom</strong> i usuglašavanju na tom području s postojećom<br />
praksom u zemljama EU.<br />
Oblikovanje Strategije, osobito u pogledu izbora mjera za ostvarivanje predviñenog<br />
sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, temelji se na nastojanju za postizanjem visokog stupnja<br />
usklañenosti s općim načelima EU te u nastavku navedenim pravnim odredbama, sadržanim<br />
u Zakonu o otpadu:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
hijerarhija <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> (izbjegavanje nastanka te smanjivanje količina i<br />
štetnosti otpada; ponovno korištenje otpada uz provedbu njegove materijalne i/ili<br />
energetske oporabe; odlaganje samo inertnog otpada)<br />
korištenje najboljih dostupnih tehnologija u odnosu na neizbježne troškove i ekološku<br />
prihvatljivost<br />
odgovornost fizičke i/ili pravne osobe čijim djelovanjem otpad nastaje<br />
neovisnost i blizina.<br />
Pored navedenoga, Strategija vodi računa i o načelima kao što su podupiranje<br />
približavanja i priključivanja EU, uklanjanje nedostataka dosadašnje politike i prakse<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, obveza da onečišćivač plati troškove zbrinjavanja otpada, pravo na<br />
pristup informacijama, sudjelovanje javnosti u odlučivanju i pristup pravosuñu, uloga odgoja i<br />
obrazovanja, priprema za nastup na otvorenom tržištu te etapni pristup.<br />
1.4. Ciljevi <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u RH u razdoblju 2007.-2015. godine<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Republici Hrvatskoj za razdoblje 2007.-2015. (u daljnjem<br />
tekstu: <strong>Plan</strong>) osnovni je dokument o gospodarenju <strong>otpadom</strong> u RH u navedenom razdoblju.<br />
<strong>Plan</strong> je pripremljen na temelju prethodno donesene Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Republike Hrvatske (Narodne novine broj 130/05 - u daljnjem tekstu: Strategija), a u okviru<br />
postojećih zakonskih propisa i smjernica Europske Unije (EU).<br />
Strategija, kao sastavni dio Nacionalne strategije zaštite okoliša (Narodne novine broj<br />
46/02.), sadrži ocjenu postojećeg stanja u gospodarenju <strong>otpadom</strong>, strateške i kvantitativne<br />
ciljeve i mjere za postizanje tih ciljeva, smjernice, procjenu investicija te izvore financiranja.<br />
Temeljni zadatak <strong>Plan</strong>a u razmatranom razdoblju je organiziranje provoñenja glavnih<br />
ciljeva Strategije, a koja se odnosi na gospodarenje <strong>otpadom</strong> u RH u razdoblju 2005.-2025.<br />
g. Ti su ciljevi:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
uspostava cjelovitog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
sanacija i zatvaranje postojećih odlagališta<br />
sanacija »crnih točaka«, tj. onih lokaliteta koji su visoko opterećeni <strong>otpadom</strong><br />
razvoj i uspostava regionalnih, odnosno županijskih centara za gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong>, opremljenih postrojenjima za (pred)obradu otpada prije njegovog<br />
konačnog zbrinjavanja ili odlaganja i<br />
uspostava potpune „informatizacije“ sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Vlada RH je donijela <strong>Plan</strong> za razdoblje od 2007.–2015. g. koji se, suglasno Zakonu o<br />
otpadu (Narodne novine broj 178/04. i 111/06.), sadrži sljedeće sadržaje:<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 3
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
vrste, količine i porijeklo otpada za koji treba osigurati sustav <strong>gospodarenja</strong><br />
uvjete <strong>gospodarenja</strong> posebnim kategorijama otpada<br />
razmještaj lokacija, odnosno mreže grañevina i ureñaja za oporabu i zbrinjavanje<br />
otpada te rokove njihove izgradnju<br />
opće tehničke zahtjeve za grañevine i ureñaje u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i<br />
procjenu mogućih izvora sredstava neophodnih za provoñenje zadanih ciljeva u<br />
sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Nadzor provedbe <strong>Plan</strong>a obavlja Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog ureñenja i<br />
graditeljstva (MZOPUG), koje je dužno o tome jednom godišnje podnositi Vladi RH izvješće o<br />
izvršenju utvrñenih obveza i učinkovitosti poduzetih mjera iz <strong>Plan</strong>a.<br />
Opći i tehnički zahtjevi za grañevine i ureñaje u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u ovom su<br />
<strong>Plan</strong>u <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije obrañeni u sklopu pojedinih poglavlja, a ne<br />
kao zasebna cjelina.<br />
<strong>Plan</strong>ovi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> svih razina (županijski, Grada Zagreba, gradski i općinski)<br />
moraju biti usklañeni sa Strategijom i <strong>Plan</strong>om. <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> županije/Grada<br />
Zagreba, donosi Županijska skupština/Gradska skupština Grada Zagreba za razdoblje od 8<br />
godina, a nadležno upravno tijelo županije/Grada Zagreba nadzire njegovu provedbu.<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> grada/općine donosi gradsko/općinsko vijeće za razdoblje od<br />
8 godina, a njegovu provedbu nadzire nadležno upravno tijelo.<br />
U skladu sa Zakonom o otpadu (Narodne novine broj 178/04. i 111/06.), članak 10., <strong>Plan</strong><br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> županije, odnosno Grada Zagreba, sadrži osobito:<br />
1. mjere izbjegavanja i smanjenja nastajanja otpada<br />
2. mjere <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> prema najboljoj dostupnoj tehnologiji koja ne zahtijeva<br />
previsoke troškove<br />
3. mjere iskorištavanja vrijednih osobina otpada, odnosno mjere odvojenog skupljanja<br />
otpada<br />
4. plan gradnje grañevina namijenjenih skladištenju, obradi ili odlaganju otpada u cilju<br />
uspostavljanja cjelovite nacionalne mreže grañevina za zbrinjavanje otpada<br />
5. mjere sanacije <strong>otpadom</strong> onečišćenog okoliša i neureñenih odlagališta<br />
6. mjere nadzora i praćenja <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
7. izvore i visinu financijskih sredstava za provedbu pojedinih mjera<br />
8. rokove za izvršenje utvrñenih mjera.<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> županije donosi županijska skupština, odnosno Gradska<br />
skupština Grada Zagreba. Nadležni ured nadzire provedbu planova <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Nadležni ured dužan je jednom godišnje, do 31. svibnja tekuće godine, za prethodnu godinu,<br />
podnositi županijskoj skupštini, odnosno Gradskoj skupštini Grada Zagreba izvješće o<br />
provedbi <strong>Plan</strong>a – poglavito o izvršenju utvrñenih obveza i učinkovitosti poduzetih mjera.<br />
Usvojeno izvješće nadležni ured dostavlja MZOPUG-u i Agenciji za zaštitu okoliša. <strong>Plan</strong> i<br />
Izvješće objavljuju se u službenom glasilu županije, odnosno Grada Zagreba.<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> grada, odnosno općine sadrži osobito:<br />
1. mjere odvojenog skupljanja komunalnog otpada<br />
2. mjere za upravljanje i nadzor odlagališta za komunalni otpad<br />
3. popis <strong>otpadom</strong> onečišćenog okoliša i neureñenih odlagališta<br />
4. redoslijed aktivnosti sanacije neureñenih odlagališta i <strong>otpadom</strong> onečišćenog okoliša<br />
5. izvore i visinu potrebnih sredstava za provedbu sanacije.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 4
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> grada, odnosno općine donosi gradsko, odnosno općinsko<br />
vijeće. Nadležni ured nadzire provedbu planova <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>. Poglavarstva grada<br />
i općine dužna su jednom godišnje, do 30. travnja tekuće godine, za prethodnu godinu,<br />
podnositi gradskom, odnosno općinskom vijeću izvješće o izvršenju <strong>Plan</strong>a, a poglavito o<br />
provedbi utvrñenih obveza i učinkovitosti poduzetih mjera. Usvojeno Izvješće nadležni ured<br />
dostavlja MZOPUG-u i Agenciji za zaštitu okoliša. <strong>Plan</strong> i Izvješće objavljuju se u službenom<br />
glasilu grada, odnosno općine.<br />
Očekuje se da se provedbom ovog <strong>Plan</strong>a ostvari:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
uspostava sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u svakoj županiji po regionalnom,<br />
odnosno županijskom konceptu<br />
povećanje udjela odvojeno prikupljanog otpada<br />
recikliranje i ponovna oporaba otpada<br />
prethodna obrada otpada prije konačnog odlaganja<br />
smanjenje udjela biorazgradivog otpada u komunalnom otpadu<br />
izdvajanje goriva iz otpada (GIO)<br />
smanjenje količina otpada koje se odlažu na odlagalištima<br />
smanjenje štetnih utjecaja otpada na okoliš<br />
samoodrživo financiranje sustava <strong>gospodarenja</strong> komunalnim <strong>otpadom</strong>.<br />
1.5. Očekivano ustrojstvo i prioriteti u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Očekivano ustrojstvo sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Hrvatskoj, sukladno konceptu<br />
sadržanom u Strategiji, temelji se na provedbi:<br />
postupnog organiziranja centara za gospodarenje <strong>otpadom</strong> s postrojenjima za<br />
obradu, odlagalištima otpada i drugim sadržajima (centri će se formirati u Zagrebu te<br />
u znatnom broju županija, uz napomenu da će se neke županije udružiti i organizirati<br />
zajedničke, regionalne centre za gospodarenje <strong>otpadom</strong>), a uz postupnu sanaciju i<br />
zatvaranje većine postojećih odlagališta<br />
zabrane odlaganja otpada na otocima i gradnji pretovarnih (transfer) stanica s<br />
odvojenim sakupljanjem, reciklažom i baliranjem ostatnog otpada te osiguranim<br />
prijevozom u centre za gospodarenje <strong>otpadom</strong> na kopnu<br />
posebne zaštite podzemnih voda u području krša od eventualnog prodora procjednih<br />
voda iz odlagališta i drugih grañevina u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
sprečavanja ispuštanja otpada u more, jezera, rijeke i potoke<br />
realizacije centra za gospodarenje opasnim <strong>otpadom</strong>, koji će djelovati unutar<br />
sustava/mreže sabirališta opasnog otpada<br />
kontroliranih prioritetnih tokova otpada<br />
značajnog sudjelovanja domaće industrije, opreme i usluga u projektima<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, kao i na doprinosu smanjenju nezaposlenosti i deficita<br />
vanjskotrgovinske bilance<br />
angažmana stranih partnera i kapitala na temelju nezavisnih studija opravdanosti i<br />
potpora zajedničkim ulaganjima na osnovi javnog i privatnog partnerstva, a u okviru<br />
integriranih mjera sprečavanja nastanka i nadzora eventualno nastalih onečišćenja<br />
(IPPC) i najboljih dostupnih tehnologija (BAT)<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 5
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
<br />
<br />
jačanja postojeće organizacije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i osnivanja meñuresorske<br />
koordinacije za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, čime bi se osigurala suradnja relevantnih<br />
ministarstava za pojedine tokove otpada<br />
edukacije javnosti, stručnjaka i upravnih struktura (programi i aktivnosti namijenjeni<br />
podizanju razine znanja trebaju imati razvojni, istraživački i djelatni pristup).<br />
U cilju ostvarenja očekivanog ustrojstva sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, Strategijom su<br />
odreñeni sljedeći prioriteti:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
usklañivanje domaće zakonske regulative s regulativom EU i osiguravanje provedbe<br />
usklañivanja<br />
odgoj i obrazovanje o okolišu i gospodarenju <strong>otpadom</strong><br />
izbjegavanje nastajanja otpada – smanjivanje količina i opasnih svojstava otpada<br />
povećavanje naplativosti naknada za opterećenje okoliša <strong>otpadom</strong><br />
povećavanje financijskih sredstava za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
povećavanje odvojenog skupljanja otpada<br />
sanacija postojećih odlagališta<br />
povećavanje kvalitete i opsega podataka o količinama i tokovima otpada<br />
gradnja grañevina i ureñaja za (pred)obradu otpada<br />
povećavanje udjela kontroliranog skupljanja i zbrinjavanja otpada.<br />
1.6. Županijski planovi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Prema Zakonu o otpadu (Narodne novine broj 178/04. i 111/06.) županije su bile obvezne<br />
donijeti <strong>Plan</strong>ove <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u utvrñenom roku, i to do kraja 2007. g. Županijski<br />
plan <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> je planski dokument s područja <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, koji<br />
mora biti usklañen sa Strategijom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH (Narodne novine broj 130/05.)<br />
i <strong>Plan</strong>om <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH za razdoblje 2007.–2015. godine (Narodne novine broj<br />
85/07.), Nacionalnom strategijom zaštite okoliša (Narodne novine broj 46/02.) te programima<br />
zaštite okoliša.<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Republici Hrvatskoj 2007.–2015. godine usvojen je od<br />
strane Vlade RH u lipnju 2007. g. To je osnovni dokument o gospodarenju <strong>otpadom</strong> u RH za<br />
navedeno razdoblje. Okvir za pripremu <strong>Plan</strong>a su Strategija <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH,<br />
postojeći zakonski propisi i smjernice EU.<br />
U izradi <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> županija surañuje s gradovima i općinama na svom<br />
području. Dvije ili više županija mogu donijeti zajednički <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Županijski plan <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> donosi županijska skupština, a provedbu nadzire<br />
nadležno upravno tijelo županije.<br />
1.7. Priprema planova <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
1.7.1. Opći okvir<br />
Prema zahtjevima zakonodavnog sustava EU, mjerodavno tijelo svake države-članice<br />
dužno je izraditi jedan ili više planova <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, a u skladu s odgovarajućim<br />
smjernicama EU. Primjena načela koja proizlaze iz tih smjernica obveza je svake državečlanice<br />
prigodom uspostave Državnog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>. U tom smislu ovaj je<br />
sustav postao stalan element javnog planiranja u svim državama-članicama EU.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 6
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
<strong>Plan</strong>ovi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> imaju ključnu ulogu u postizanju održivosti <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong>. Njihova glavna svrha je dati smjernice o dinamici nastanka, vrstama i<br />
mogućnostima obrade nastalog otpada. Uloga tih planova u okviru pojedinih aspekata<br />
planiranja <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> ogleda se u sljedećem:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
s aspekta politike <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i postignutim ciljevima <strong>Plan</strong>ovi na svim<br />
svojim razinama važan su instrument u ostvarenju željene primjene i dostizanja<br />
politike i ciljeva postavljenih na području <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na nacionalnoj razini<br />
i razini Europske Unije<br />
s aspekta karakteristika otpada i kapaciteta za gospodarenje <strong>otpadom</strong> <strong>Plan</strong>ovi daju<br />
naznaku o dinamici nastanka i tokovima otpada te količinama otpada kojima će se<br />
moći gospodariti te pridonose osiguranju takvog kapaciteta i načina sakupljanja<br />
otpada te sustava za njegovu pred(obradu) koji će biti u sprezi s osobinama otpada<br />
za obradu<br />
s aspekta kontrole tehnoloških mjera prikaz o vrsti otpada, obuhvaćen <strong>Plan</strong>om,<br />
omogućuje identifikaciju područja u kojima tehnološkim mjerama trebaju biti uklonjeni<br />
ili bitno smanjeni odreñeni tipovi otpada<br />
s aspekta ekonomskih i investicijskih zahtjeva <strong>Plan</strong> omogućuje aktiviranje i analizu<br />
financijskih zahtjeva za upravljanje sakupljanjem, obradom otpada i dr. Na tim<br />
temeljima, u <strong>Plan</strong>u će se moći odrediti potrebe za buduća ulaganja.<br />
Rješenje mnogih problema u gospodarenju <strong>otpadom</strong> zahtijeva uključenost nekoliko<br />
sudionika (predstavnika vlasti), suvislo planiranje kao pomoć u izbjegavanju nepotrebnog<br />
udvostručavanja napora, a time i pružanje koristi svim sudionicima koji surañuju.<br />
Rastuća kompleksnost u gospodarenju <strong>otpadom</strong> i standardi postavljeni direktivama EU u<br />
velikoj su mjeri utjecali na povećanje potreba primjene odgovarajućih, tj. prikladnih<br />
postrojenja za obradu otpada. Često se to svodi na uvoñenje većih i složenijih postrojenja za<br />
obradu otpada, a neizravno i na suradnju nekoliko regionalnih jedinica pri osnivanju i<br />
upravljanju postrojenjima. Da bi se iskoristile prednosti većih pogona, koji funkcionalno<br />
pokrivaju količine otpada nastale na većim područjima, nerijetko se uključuju meñuopćinske<br />
jedinice ili privatni poduzetnici. To je posebno važno iz razloga što gospodarenje <strong>otpadom</strong>,<br />
kao i metode obrade otpada, zahtijevaju skupu opremu (npr. spalionice).<br />
Iz okvirne smjernica o otpadu proizlazi nekoliko zahtjeva za izradu <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong>. U skladu s time, uobičajeni sadržajni (tematski) integrativni elementi <strong>Plan</strong>a<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> su:<br />
A. Opće postavke<br />
1. Opći sadržaji <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
2. Pregled zakonodavstva EU<br />
3. Pregled nacionalnog zakonodavstva<br />
4. Opis državne politike i glavna načela u vezi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
5. Opis ciljeva za specifične sredine (područja)<br />
6. Podaci dobiveni savjetovanjem („konzaltingom“)<br />
B. Postojeće stanje<br />
1. Količina otpada<br />
a) izvori otpada<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 7
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
b) tokovi otpada<br />
c) mogućnosti <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
2. Sakupljanje i obrada otpada<br />
3. Gospodarski i financijski aspekti<br />
4. Procjena prethodno postavljenih ciljeva<br />
C. Ciljevi i djelovanje<br />
1. Pretpostavke za planiranje<br />
2. Odabir ciljeva<br />
a) izvori otpada<br />
b) tokovi otpada<br />
c) mogućnosti <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
3. Akcijski plan s mjerama za postizanje postavljenih ciljeva<br />
a) sustavi sakupljanja otpada<br />
b) objekti/grañevine u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
c) odgovornosti<br />
d) gospodarski i financijski aspekti<br />
Proces planiranja sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> je neprekidan proces, u kojemu se plan<br />
ili strategija iterativno korigira u pravilnim vremenskim razmacima. Taj se proces uvjetno<br />
sastoji od šest faza: (1) opća razmatranja; (2) trenutno stanje; (3) postavljanje ciljeva i tijeka<br />
djelovanja; (4) savjetovanje („konzalting“); (5) primjena <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i (6)<br />
revizija <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Opći uvodni dio <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> uključuje razmatranja povezana s načelima<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u zemljama EU te pregled trenutno važećih i neposredno očekivanih<br />
novih direktiva EU.<br />
U drugoj fazi svi prikupljeni, odnosno raspoloživi podaci i informacije o trenutnom stanju na<br />
području <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> se analiziraju. Zatim se ocjenjuje trenutni sustav<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na području na koje se <strong>Plan</strong> odnosi (npr. identifikacija problema u<br />
vezi trenutno djelujućeg sustava postupanja s <strong>otpadom</strong>) i naznačuju moguća rješenja.<br />
Treća faza tematski obuhvaća utvrñivanje ključnih ciljeva i akcijskog plana <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong>, a obično se priprema u skladu sa zahtjevima EU i nacionalnog zakonodavstva.<br />
Središnji element u ovoj fazi predstavlja utvrñivanje strateško-operativnih ciljeva, kao što su<br />
npr. tokovi i (pred)obrada otpada te – ukoliko su ciljevi poznati - determinacija indikatora<br />
(kriterija) za nadzor/kontrolu. Pored toga, u ovoj je fazi vrlo važno ispravno utvrditi ili, barem,<br />
predvidjeti način ustrojstva sustava primjerenog učinkovitoj realizaciji postavljenih ciljeva.<br />
1.7.2. Opće postavke<br />
Potrebno je u razmatranje uključiti tokove otpada te odrediti izvore, kretanje i količine<br />
nastalog otpada, trenutni način sakupljanja, transport i obradu te istaknuti način na koji se<br />
postojeće stanje može u bližoj budućnosti poboljšati. Pri tome je posebno važno dobro<br />
definirati tokove otpada, kao i pojedine dijelove tog procesa koji su prepoznati kao prioritet.<br />
Koncept o željenom budućem toku otpada, koji čini bitan dio <strong>Plan</strong>a, u značajnoj mjeri može<br />
utjecati na razinu i kvalitetu uključenja gospodarskog sektora u sustav <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong>. U većini zemalja tijela lokalne samouprave odgovorna su samo za gospodarenje<br />
komunalnim <strong>otpadom</strong>. Meñutim, u nekim zemljama tijela lokalne samouprave mogu odabrati<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 8
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
i mogućnost da u <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> uključe i gospodarenje proizvodnim<br />
(industrijskim, tehnološkim), pa čak i sveukupno nastalim <strong>otpadom</strong>.<br />
Raspoloživo razdoblje za provedbu planiranja ovisi o nekoliko čimbenika. U tom smislu<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> može se sastojati od dva dijela: u prvom se razmatraju<br />
neposredne, tj. kratkoročno izvedive aktivnosti, a u drugom se osmišljava dugoročna<br />
perspektiva.<br />
Utvrñivanje dugoročne perspektive <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u <strong>Plan</strong>u je uvjetovano<br />
činjenicom što se identifikacija odgovarajućih lokacija ili objekata za odlaganje otpada, mora<br />
prilagoditi drugim prostorno-planskim aspektima, kao što je npr. porast broja stanovnika ili<br />
širenje urbanih zona, koje u tom svom širenju ne bi smjele biti prostorno ograničene ili čak<br />
onemogućene lokacijama velikih centara za gospodarenje <strong>otpadom</strong>. Stoga će biti neophodno<br />
uložiti znatan stručni napor pri izboru lokacija velikih odlagališta otpada i postrojenja za<br />
obradu otpada, procjenu utjecaja na okoliš i provedbu javnog savjetovanja (rasprave), kao<br />
preduvjeta za ishoñenje dozvole za gradnju tih objekata. Naime, pri tome je potrebno imati<br />
na umu da objekti za obradu otpada predstavljaju veliku investiciju, koja se može<br />
gospodarski, odnosno financijski opravdati tek kroz dulje razdoblje.<br />
Nasuprot navedenome, troškovi sakupljanja otpada kratkoročnije su prirode i zahtijevaju<br />
manja investicijska ulaganja. Glavne elemente ovog, kratkoročnog planiranja, predstavljat će<br />
najvjerojatnije ugovorni odnosi s poduzetnicima, a koji se obično sklapaju na rok do pet<br />
godina. Meñutim, istovremeno se ne bi smjela zanemariti okolnost da bi vrijeme izrade <strong>Plan</strong>a<br />
ipak trebalo biti dovoljno dugačko, kako bi se mogla donijeti valjana prosudba o razini<br />
ispunjenja u <strong>Plan</strong>u zadanih ciljeva. Iz tog je razloga praktički nemoguće dati novu procjenu<br />
stupnja izvršenosti <strong>Plan</strong>a u roku koji bi bio kraći od tri godine. Odreñenu važnost može imati i<br />
vrijeme izrade <strong>Plan</strong>a, budući da se u <strong>Plan</strong>u mogu odražavati mišljenja proistekla iz date<br />
političke scene ili političkog trenutka, naročito kad su u pitanju kampanje za lokalne ili<br />
regionalne izbore. Zbog toga čini se razumnim da bi vrijeme od 3-5 godina bilo dostatno za<br />
reviziju akcijskog dijela <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Uključenost različitih sudionika i šire javnosti u proces planiranja trebača bi rezultirati<br />
donošenjem uravnoteženijeg koncepta i politike <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> te dati značajan<br />
doprinos prema postignuću utvrñenih ciljeva. Pri tome treba uzeti u obzir osjetljivost<br />
odlučivanja s obzirom na različite razine relevantnih upravno-političkih tijela, kulturnotradicijske<br />
vrijednosti i ustrojstvo političkih i nevladinih institucija i organizacija.<br />
1.7.3. Opis sadašnjeg stanja<br />
Da bi se odredili ciljevi ovog <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> te procijenilo ispunjenje ciljeva<br />
prethodnog plana (ukoliko ovaj postoji), potrebno je nešto reći o trenutnom stanju. Trenutno<br />
stanje predstavlja odrednicu i identificira potrebu za daljnji razvoj sustava. Osim toga,<br />
dokumentiranje trenutnog stanja neophodno je kako bi se utvrdila razina uspješno ostvarenih<br />
ciljeva i usporedila s prije definiranim ciljevima.<br />
Trenutno zbrinjavanje, uključujući i postojeće načine obrade otpada opisuju se u fizičkom,<br />
financijskom i organizacijskom smislu. Stoga se pri analizi trenutnog stanja treba ustanoviti<br />
da li se ono podudara s postavljenim ciljevima (npr. u pogledu ostvarenog napretka u stupnju<br />
primjene recikliranja, sakupljanja odreñenih vrsta otpada ili postignutih ekološki relevantnih<br />
standarda vezanih za djelovanje objekata u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i sl.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 9
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Za odredbu trenutnog stanja neophodno je prikupiti sve raspoložive podatke o izvorima,<br />
količinama, vrstama, načinima sakupljanja, prijevozu, obradi i odlaganju otpada, kao i<br />
strukturi trenutnog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>. To se trenutno stanje razlikuje ili se može<br />
razlikovati s aspekta upravno-prostorne razine promatranja: od državne, preko regionalne<br />
(županijske) do lokalne. Podaci prikupljeni na nacionalnoj, odnosno državnoj razini svakako<br />
imaju odreñenu važnost, ali za Županijski plan <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> neosporno će od<br />
većeg značaja biti podaci koji se odnose na regionalnu (županijsku), pa i lokalnu razinu.<br />
Regionalni (županijski) i lokalni izvještaji o gospodarenju <strong>otpadom</strong> sadrže podatke o<br />
količinama i tipovima sakupljenog otpada u različitim sektorima djelatnosti i obrañenog u<br />
različitim tvornicama, pogonima ili postrojenjima, kapacitetu tih tvornica (postrojenja) u<br />
kontekstu regionalnih, odnosno lokalnih osobitosti u odnosu na postojeće poslovne strukture<br />
i potencijale te prirodne pojave.<br />
Prikupljanje podataka (informacija) predstavlja prvi korak biti u izradi spomenutog<br />
Izvještaja. U drugom koraku, a s ciljem poboljšanja sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, slijedi<br />
opis trenutno djelujućeg sustava, uključujući identifikaciju pojedinih dijelova razmatranog<br />
prostora i njihovih specifičnosti. Konačno, treći se korak odnosi na ocjenu provedbe trenutno<br />
postojećeg sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
1.7.4. Postavljanje ciljeva i izbor načina djelovanja<br />
Postavljanje ciljeva i izbor načina djelovanja bit će izvedeni prema nacionalnom<br />
zakonodavstva i u skladu sa Strategijom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH (Narodne novine broj<br />
130/05.), a koji mogu uključivati i ciljeve postavljene za specifična područja, te podacima o<br />
trenutnom stanju.<br />
Elementi koji se mogu koristiti u procesu postavljanja ciljeva i načina djelovanja u sustavu<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, prikazani su u tablici 1.7.4-1.<br />
Tablica 1.7.4-1. Mogući elementi planiranja sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
A k t i v n o s t<br />
E l e m e n t i p l a n i r a n j a s u s t a v a<br />
1. Utvrñivanje i analiza<br />
očekivanih parametara<br />
važnih za nastanak<br />
otpada i identifikacija<br />
mogućnosti (opcija) u<br />
gospodarenju <strong>otpadom</strong><br />
Količina i sastav otpada povezani s:<br />
- porastom broja stanovnika<br />
- promjenama u gospodarskom stanju prostora (poboljšanje/recesija)<br />
- promjenama u zahtjevima i prirodi potrošne robe<br />
- promjenama u načinima proizvodnje<br />
- novim metodama obrade otpada<br />
- promjenama zakonodavstva<br />
2. Odreñivanje ciljeva Ciljevi se odnose na:<br />
- zaštitu, recikliranje, povrat i sigurno odlaganje otpada<br />
- vrste otpada (npr. utvrditi važne vrste otpada)<br />
- izvore otpada (npr. industrija, domaćinstva i sl.)<br />
3. <strong>Plan</strong> djelovanja budućeg<br />
sustava <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong><br />
- sakupljanje otpada (struktura sustava, mjesta sakupljanja)<br />
- objekti za upravljanje <strong>otpadom</strong> (recikliranje, spalionice s povratom<br />
energije, odlagališta)<br />
- podjela odgovornosti izmeñu lokalnih vlasti i industrije (komunalni<br />
otpad /proizvodni otpad, odgovornosti i sl.)<br />
- gospodarske posljedice i način financiranja sustava<br />
- ukupni troškovi sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
- naplata troškova, poreza i prireza<br />
- mjere provedbe <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
4. Dugoročni razvoj sustava - buduća ulaganja u nove objekte u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
- dodatna istraživanja i potrebne studije<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 10
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Pri postavljanju ciljeva i djelovanju treba postupati u skladu sa sljedećim aspektima:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
budućim političkim ciljevima, uključujući željene vrijednosti i indikatore<br />
promjenama potrebnim za poboljšanje razine zaštite okoliša, očuvanja zdravlja ljudi i<br />
sigurnosne izvedbe sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
promjenama vezanim za željene kapacitete i fizičku izvedbu sustava <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong><br />
promjenama potrebnim za poboljšanje učinkovitosti i organizacijske strukture sustava<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Na vrste i količine otpada može se učinkovito djelovati uključivanjem nekoliko parametara u<br />
proces planiranja. U svrhu realnog planiranja sustava potrebno je identificirati dominantne<br />
parametre, a njihov učinak na sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> treba zapisati i ocijeniti. Pri<br />
tome, u plan primjene potrebno je već tijekom procesa planiranja predvidjeti uključivanje<br />
potrebnih mjera za eventualno protudjelovanje ili kontrolu neželjenih trendova.<br />
1.8. Institucionalni okvir(i)<br />
Institucionalni okviri sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> obuhvaća, u skladu s nacionalnim<br />
zakonodavstvom i Strategijom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH (Narodne novine broj 130/05.),<br />
sljedeće subjekte:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Hrvatski Sabor, koji donosi zakone i Strategiju <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Vladu Republike Hrvatske, koja donosi <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u RH i Uredbe te<br />
preko Ministarstva zaštite okoliša, prostornog ureñenja i graditeljstva koordinira sve<br />
djelatnosti <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i provodi mjere postupanja s opasnim <strong>otpadom</strong> i<br />
termičku obradu otpada<br />
Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, koji sufinancira realizaciju mjera<br />
relevantnih za djelovanje sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Agenciju za zaštitu okoliša (AZO) koja je, izmeñu ostaloga, zadužena i za izgradnju i<br />
održavanje informatičkog sustava zaštite okoliša, uključujući i sadržaje vezane za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong>, kao i suradnju sa sličnim agencijama u inozemstvu,<br />
prvenstveno u europskim zemljama<br />
Državni zavod za mjeriteljstvo, koji akreditira laboratorije i ostvaruje standardizaciju<br />
mjera i sustava<br />
Županije RH (20) i Grad Zagreb, koji skrbe o provedbi mjera i postupanju sa svim<br />
vrstama otpada, osim opasnog otpada te spaljivanja otpada<br />
gradove i općine RH, koji vode brigu o gospodarenju komunalnim <strong>otpadom</strong><br />
druge sudionike (proizvoñače otpada i uvoznike proizvoda i otpada, poduzeća<br />
nadležna za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, konzultantska poduzeća, strukovne organizacije<br />
i udruge).<br />
Odgovornost u procesu unapreñenja cjelovitog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> podijeljena<br />
je na sve sudionike u sustavu gospodarenju <strong>otpadom</strong>. U Strategiji <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
RH naglašava se značaj osnaženja horizontalne i vertikalne koordinacije izmeñu upravnih<br />
struktura, uz odgovarajuću stručnu podršku.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 11
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
HRVATSKI<br />
SABOR<br />
HRVATSKA<br />
VLADA<br />
AZO<br />
FOND<br />
KOORDINACIJSKO TIJELO ZA<br />
GOSPODARENJE. OTPADOM<br />
MZOPUG<br />
SREDIŠNJA DRŽAVNA<br />
UPRAVNA TIJELA<br />
ŽUPANIJE<br />
REGIONALNI UREDI<br />
DRŽAVNE UPRAVE<br />
ODJELI ZA<br />
ZAŠTITU OKOLIŠA<br />
OPĆINE<br />
GRADOVI<br />
AZO AGENCIJA ZA ZAŠTITU OKOLIŠA<br />
FOND FOND ZA ZAŠTITU OKOLIŠA I ENERGETSKU UČINKOVITOST<br />
MZOPUG MINISTARSTVO ZAŠTITE OKOLIŠA, PROSTORNOG UREðENJA I GRADITELJSTVA<br />
NOVO TIJELO<br />
Slika 1.8-1. Tijela nadležna za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
Izvor: „Strategija <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH“ (Narodne novine broj 130/05)<br />
Prema Zakonu o otpadu (Narodne novine broj 178/04. i 111/06.), članak 13.,<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong> je od posebnog značaja za Republiku Hrvatsku. Država je odgovorna<br />
za gospodarenje opasnim <strong>otpadom</strong> te za spaljivanje otpada. Vlada Republike Hrvatske<br />
osigurava uvjete i propisuje mjere <strong>gospodarenja</strong> opasnim <strong>otpadom</strong> i spaljivanja otpada u<br />
skladu s odredbama istog Zakona. Županija i Grad Zagreb dužni su na svom području<br />
osigurati provedbu propisanih mjera <strong>gospodarenja</strong> opasnim <strong>otpadom</strong> i spaljivanja otpada.<br />
Županija i Grad Zagreb odgovorni su za gospodarenje svim vrstama otpada, osim za<br />
opasni otpad i spaljivanje otpada. Poglavarstvo županije i poglavarstvo Grada Zagreba dužni<br />
su na svom području osigurati uvjete i provedbu propisanih mjera <strong>gospodarenja</strong> opasnim<br />
<strong>otpadom</strong> i spaljivanja otpada u skladu s odredbama istog Zakona. U provedbi mjera<br />
<strong>gospodarenja</strong> opasnim <strong>otpadom</strong> i spaljivanja otpada, županija je dužna surañivati s<br />
jedinicama lokalne samouprave. Više županija ili županija i Grad Zagreb mogu sporazumno<br />
osigurati zajedničku provedbu mjera <strong>gospodarenja</strong> opasnim <strong>otpadom</strong> i spaljivanja otpada.<br />
Odgovornost jedinica područne (regionalne) samouprave (županije) u procesu unapreñivanja<br />
cjelovitog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> uključuje sljedeće:<br />
donositi županijske (regionalne) planove <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, usklañene s <strong>Plan</strong>om<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske i u suradnji s gradovima i općinama<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 12
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
prostornim planovima utvrñivati lokacije za grañevine i postrojenja za gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong><br />
uspostaviti županijske centre za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, u dogovoru s općinama i<br />
gradovima, uz mogućnost udruživanja s drugim županijama<br />
provesti sanaciju i zatvaranje odlagališta sukladno planu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i uz<br />
sufinanciranje<br />
prikupljati i dostavljati podatke u skladu s propisima<br />
stimulirati kupovanje ekološki prihvatljivih proizvoda<br />
sustavno educirati i informirati upravne strukture i stanovništvo.<br />
1.9. Opći podaci<br />
1.9.1. Opis razmatranog područja<br />
<strong>Zadarska</strong> županija zauzima ukupnu površinu od 7.854 km 2 , od čega 3.643 km 2 (ili 6,4%)<br />
nacionalnog kopnenog teritorija i 3.633 km 2 (12%) jadranskog akvatorija Hrvatske. Ukupna<br />
površina otoka <strong>Zadarske</strong> županije iznosi 580 km 2 . Središnje gradsko naselje i sjedište<br />
Županije je Zadar, veličinom (brojem stanovnika) treći najveći grad na obali hrvatskog<br />
Jadrana, odnosno peti najveći grad u zemlji. Urbano područje Zadra uglavnom je smješteno<br />
na području Ravnih kotara i priobalnog pojasa. Županija je podijeljena na 28 općina i 6<br />
gradova. Osim županijskog središta Zadra, gradovi Županije su Biograd, Benkovac, Pag, Nin<br />
i Obrovac.<br />
1.9.2. Stanovništvo i kućanstva<br />
Prema najnovijem popisu stanovništva iz 2001. g., na području <strong>Zadarske</strong> županije živi<br />
162.045 stanovnika u 52.359 kućanstava.<br />
GRAD / Općina<br />
Tablica 1.9.2-1. Stanovništvo i kućanstva <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Osobine<br />
područja *<br />
Stanovništvo<br />
(popis 2001.)<br />
Broj<br />
kućanstava<br />
(popis 2001.)<br />
Broj<br />
kućanstava u<br />
obiteljskim<br />
kućama<br />
Broj<br />
kućanstava u<br />
višekatnim<br />
zgradama<br />
BENKOVAC R, M 9.786 3.074 3.074 0<br />
BIOGRAD NA MORU U, T, C 5.259 1.661 1.162 499<br />
NIN R, T, C 4.603 1.401 1.401 0<br />
OBROVAC U, M 3.387 1.213 849 364<br />
PAG U, T, I 4.350 1.577 1.103 474<br />
ZADAR U, T, C 72.718 23.960 16.768 7.192<br />
Bibinje U, T, C 3.923 1.061 742 319<br />
Galovac R, M 1.190 335 335 0<br />
Gračac U, M 3.923 1.523 1.066 457<br />
Jasenice U, M 1.329 440 308 132<br />
Kali R, T, I 1.731 601 601 0<br />
Kukljica U, T, I 650 235 165 70<br />
Lišane Ostrovičke R, M 764 253 253 0<br />
Novigrad R, T, C 2.368 774 774 0<br />
Pakoštane R, T, C 3.884 1.135 1.135 0<br />
Pašman R, T, I 2.004 652 652 0<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 13
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
GRAD / Općina<br />
Osobine<br />
područja *<br />
Stanovništvo<br />
(popis 2001.)<br />
Broj<br />
kućanstava<br />
(popis 2001.)<br />
Broj<br />
kućanstava u<br />
obiteljskim<br />
kućama<br />
Broj<br />
kućanstava u<br />
višekatnim<br />
zgradama<br />
Polača R, M 1.434 445 445 0<br />
Poličnik R, M 4.664 1.273 1.273 0<br />
Posedarje R, T, C 3.513 1.112 1.112 0<br />
Povljana R, T, I 713 243 243 0<br />
Preko U, T, I 3.871 1.249 874 375<br />
Privlaka R, T, C 2.199 701 701 0<br />
Ražanac U, C 3.107 994 696 298<br />
Sali R, T, I 1.820 685 685 0<br />
Stankovci R, M 2.088 628 628 0<br />
Starigrad U, T, C 1.893 670 469 201<br />
Sukošan R, T, C 4.402 1.255 1.255 0<br />
Sveti Filip i Jakov U, T, C 4.482 1.344 940 404<br />
Škabrnja R, M 1.772 500 500 0<br />
Tkon R, T, I 707 228 228 0<br />
Vir U, T, I 1.608 565 396 169<br />
Zemunik Donji R, M 1.903 572 572 0<br />
Kolan (vidi: PAG) R, T, I 0 0 0 0<br />
Vrsi (vidi: NIN) R, C 0 0 0 0<br />
U k u p n o 162.045 52.359 41.405 10.954<br />
Tumač: U – urbano; R – ruralno; T – turizam; M - kopno (unutrašnjost); C – priobalje; I – otok.<br />
1.9.3. Komercijalne djelatnosti<br />
U komercijalne djelatnosti ubrajaju se proizvodne i/ili uslužne djelatnosti, meñu kojima je na<br />
razmatranom području od posebnog je značaja turizam. U turističkim objektima <strong>Zadarska</strong><br />
županija je 2006. g. raspolagala s oko 110.000 kreveta, od čega 7.519 krevet u hotelima. Iste<br />
je godine u Županiji zabilježeno 977.395 turističkih posjetitelja, koji su ukupno ostvarili<br />
5.447.600 noćenja. Po djelatnostima u Županiji prevladavaju uslužni obrti, a zatim slijede<br />
trgovina, ugostiteljstvo i turizam te prijevoz, ribolov, marikultura te proizvodni obrti. Krajem<br />
2007. g. u Županiji je u obrtničkim djelatnostima bilo zaposleno oko 12.600 osoba.<br />
1.9.4. Industrijske djelatnosti<br />
Na području <strong>Zadarske</strong> županije statistički su zabilježene sljedeće djelatnosti: prehrambena<br />
i metalno-proizvoñačka industrija, proizvodnja gume i plastike, rudarenje i vañenje kamena,<br />
tiskarska i nakladnička industrija te proizvodnja nemetalnih proizvoda.<br />
Prehrambena industrija čini 50% ukupne industrijske proizvodnje u Županiji. Najznačajnija<br />
poduzeća prehrambene industrije su Maraska, Sojara d.d. (dio grupe Agrokor), Lura d.d. -<br />
Mljekara (samo distribucijski centar), Vinarija Benkovac, Agroprodukt d.d. Benkovac,<br />
Tvornica kruha Zadar, Paška sira d.d., Solana Pag d.d., Solana Nin d.d. te poduzeća za<br />
preradu ribe Adria i Mardešić.<br />
Od drugih industrijskih pogona, na području Županije treba istaknuti poduzeća SAS<br />
Strojogradnja d.o.o. Zadar (proizvodnja strojeva), SAS HSTEC d.d. (proizvodnja<br />
elektromotora i velikih alata), SAS VEKTOR d.d. (proizvodnja plastičnih čamaca), METALNI<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 14
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
LIJEV - TCG d.o.o. Benkovac (proizvodnja aluminijskog lijeva), BAGAT Precizna mehanika<br />
d.d. (nije u pogonu), ALATNICA BAGAT d.d. Zadar (proizvodnja alata i automatskih ureñaja),<br />
Elka Zagreb - pogon Zadar (proizvodnja aluminija, čelika i užadi). Na otoku Ugljanu nalazi se<br />
poduzeće za popravak brodova Nauta Lamjana. U Zadarskoj županiji 2006. g. sveukupno je<br />
bilo zaposleno 50.433 osoba, od čega 33.100 ljudi u poduzećima i obrtima.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 15
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 16
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
2. Zakonodavni i pravni okvir Republike Hrvatske<br />
2.1. Važeće domaće zakonodavstvo<br />
2.1.1. Pregled važećih strategijskih, zakonskih, podzakonskih i operativnih akata<br />
Najvažniji važeći strategijski, zakonski, podzakonski i operativni akti te odluke kojima su<br />
regulirani sadržaji vezani uz postupanje/gospodarenje <strong>otpadom</strong> i poslove relevantne za<br />
postupanje <strong>otpadom</strong> na području Republike Hrvatske, su (kronološkim redoslijedom prema<br />
datumu donošenja):<br />
Zakon o potvrñivanju Baselske konvencije o nadzoru prekograničnog prometa<br />
opasnog otpada i njegovu odlaganju (Narodne novine – Meñunarodni ugovori broj<br />
3/94.)<br />
Pravilnik o uvjetima za postupanje s <strong>otpadom</strong> (Narodne novine broj 123/97. i 112/01.)<br />
Uredba o uvjetima za postupanje s opasnim <strong>otpadom</strong> (Narodne novine broj 32/98.)<br />
Pravilnik o načinu postupanja sa životinjskim lešinama i <strong>otpadom</strong> životinjskog<br />
podrijetla te o njihovom uništavanju (Narodne novine broj 24/03.)<br />
Uredba o jediničnim naknadama, korektivnim koeficijentima i pobližim kriterijima i<br />
mjerilima za utvrñivanje naknada na opterećivanje okoliša <strong>otpadom</strong> (Narodne novine<br />
broj 71/04.)<br />
Pravilnik o načinu i rokovima obračunavanja i plaćanja naknada na opterećivanja<br />
okoliša <strong>otpadom</strong> (Narodne novine broj 95/04.)<br />
Pravilnik o obliku, sadržaju i načinu voñenja očevidnika obveznika plaćanja naknade<br />
na opterećivanje okoliša <strong>otpadom</strong> (Narodne novine broj 120/04.)<br />
Zakon o otpadu (Narodne novine broj 178/04., 111/06. i 60/08.)<br />
Uredba o kategorijama, vrstama i klasifikaciji otpada s katalogom otpada i listom<br />
opasnog otpada (Narodne novine broj 50/05.)<br />
Pravilnik o ambalaži i ambalažnom otpadu (Narodne novine broj 97/05. i 115/05.)<br />
Odluka o uvjetima označavanja ambalaže (Narodne novine broj 155/05., 24/06. i<br />
28/06.)<br />
Strategija <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske (Narodne novine broj 130/05.)<br />
Pravilnik o gospodarenju otpadnim gumama (Narodne novine broj 40/06.)<br />
Pravilnik o očevidniku pravnih i fizičkih osoba koje se bave djelatnošću posredovanja<br />
u organiziranju oporabe i/ili zbrinjavanja otpada i pravnih i fizičkih osoba koje se bave<br />
djelatnošću izvoza neopasnog otpada (Narodne novine broj 51/06.)<br />
Pravilnik o mjerilima, postupku i načinu odreñivanja iznosa naknade vlasnicima<br />
nekretnina i jedinicama lokalne samouprave (Narodne novine broj 59/06.)<br />
Uredba o nadzoru prekograničnog prometa <strong>otpadom</strong> (Narodne novine broj 69/06. i<br />
17/07.)<br />
Pravilnik o postupanju otpadnim uljima (Narodne novine broj 124/06.)<br />
Pravilnik o gospodarenju otpadnim baterijama i akumulatorima (Narodne novine broj<br />
133/06.)<br />
Pravilnik o postupanju otpadnim vozilima (Narodne novine broj 136/06.)<br />
Pravilnik o gospodarenju <strong>otpadom</strong> (Narodne novine broj 23/07.)<br />
Odluka o dopuštenoj količini otpadnih guma koja se može koristiti u energetske svrhe<br />
u 2007. g. (Narodne novine broj 37/07.)<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 17
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Pravilnik o načinima i uvjetima termičke obrade otpada (Narodne novine broj 45/07.)<br />
Pravilnik o gospodarenju medicinskim <strong>otpadom</strong> (Narodne novine broj 72/07.)<br />
Pravilnik o gospodarenju otpadnim električkim i elektroničkim ureñajima i opremom<br />
(Narodne novine broj 74/07.)<br />
Zakon o prostornom ureñenju i gradnji (Narodne novine broj 76/07.)<br />
Zakon o prijevozu opasnih tvari (Narodne novine broj 79/07.)<br />
Zakon o komunalnom gospodarstvu (Narodne novine broj 26/03., 82/04. i 178/04.)<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Republici Hrvatskoj za razdoblje 2007.-2015. godine<br />
(Narodne novine broj 85/07.)<br />
Zakon o zaštiti okoliša (Narodne novine broj 110/07.)<br />
Pravilnik o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada za<br />
odlagališta otpada (Narodne novine broj 117/07.)<br />
Pravilnik o gospodarenju grañevnim <strong>otpadom</strong> (Narodne novine broj 38/08.)<br />
Pravilnik o načinima i uvjetima termičke obrade otpada (Narodne novine broj<br />
45/07.).<br />
Pored navedenih, postoji još niz propisa koji neizravno utječu na način <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> ili ga reguliraju, kao npr. Zakon o komunalnom gospodarstvu (Narodne novine broj<br />
26/03., 82/04. i 178/04.), Zakon o kemikalijama (Narodne novine broj 150/05.), Zakon o<br />
prijevozu opasnih tvari (Narodne novine broj 97/93. i 151/03.) itd.<br />
Osim navedenih akata, pojedine aspekte <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> ureñuju i drugi sektorski<br />
propisi.<br />
U nastavku slijedi kraći pregled sadržaja ili relevantnih odredbi nekih od najznačajnijih<br />
zakonskih i podzakonskih akata.<br />
2.1.2. Baselska konvencija o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i<br />
njegovu odlaganju (93/98/EEC): Zakon o potvrñivanju Baselske konvencije<br />
o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju<br />
(NN-MU 3/94)<br />
Baselska konvencija usvojena je u Baselu 1989. g., a stupila je na snagu 1992. g. U<br />
Republici Hrvatskoj potvrñena je posebnim Zakonom 7. kolovoza 1994. g.<br />
Ovom je Konvencijom meñunarodna zajednica dobila praktično i djelotvorno sredstvo za<br />
kontrolu prekograničnog prometa opasnog otpada izmeñu država članica. Broj zemalja<br />
potpisnica Baselske konvencije (uključujući i zemlje Europske unije) danas je 131, što joj<br />
daje uistinu svjetski značaj. Njenom primjenom nastoji se na najmanju moguću mjeru<br />
smanjiti prekogranični promet opasnog otpada, obrañivati i odlagati opasni otpad na način<br />
najprikladniji za okoliš i zdravlje ljudi i što bliže izvoru nastajanja, kao i smanjiti nastajanje<br />
opasnog otpada. Konvencijom je uspostavljen postupak nadzora izvoza, uvoza i provoza<br />
opasnog otpada (uključujući notifikaciju koja sadrži odgovarajuće deklaracije i informacije o<br />
otpadu). Aneksima (I.-VI.) definirane su kategorije otpada na koje se odnosi Konvencija,<br />
kategorije otpada koje zahtijevaju posebna razmatranja, popis opasnih svojstava otpada,<br />
metode obrade otpada, podaci potrebni za notifikaciju i prateće dokumente u<br />
prekograničnom prometu <strong>otpadom</strong> te postupci arbitraže. Odlukom 97/640/EC 1 izvoz opasnog<br />
otpada u svrhu njegove konačne obrade i odlaganja u zemlje u razvoju zabranjen je za sve<br />
zemlje EU.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 18
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Konvencija se pokazala korisnom za pomoć zemljama u razvoju pri razvijanju vlastitih<br />
kapaciteta za prevladavanje teškoća u gospodarenju i prevenciji opasnog otpada. Takoñer,<br />
bitno je doprinijela smanjivanju protuzakonitog i neodgovornog odbacivanja opasnog otpada.<br />
Zahvaljujući brzom donošenju i primjeni odluka u zemljama-potpisnicama, poboljšane su<br />
meñunarodne norme i meñunarodni carinski propisi u postupanju s opasnim <strong>otpadom</strong>.<br />
Tijekom prvog desetljeća primjene Baselske konvencije, nastojanja su se usredotočila na<br />
izgradnju globalnog sustava nadzora prekograničnog prometa opasnim <strong>otpadom</strong>, a u<br />
sljedećem desetljeću teži se zakonskim, tehničkim i institucionalnim mjerama osigurati daljnji<br />
razvoj i unaprijediti njena primjena.<br />
2.1.3. Zakon o zaštiti prirode<br />
Zakonom o zaštiti prirode (Narodne novine broj 70/05.) zabranjuje se korištenje prirodnih<br />
dobara na način koji bi uzrokovao dugoročno oštećenje prirodnih vrijednosti (članak 13.).<br />
Grañevinska dozvola može se izdati, a izvoñenje drugih radova dopustiti, ako nadležna tijela,<br />
svako u svom djelokrugu, izdaju potvrdu da je glavni projekt ili druga odgovarajuća<br />
dokumentacija izrañena u skladu s uvjetima zaštite prirode. Nadležna tijela dužna su izdati<br />
potvrdu u roku od trideset dana (članak 22.).<br />
U članku 150. ovog Zakona popisane su zaštićene prirodne vrijednosti. Zaštićenim<br />
područjima smatraju se i regionalni parkovi, kao i značajni krajobrazi. Definirane su zaštićene<br />
prirodne vrijednosti (članci 151.–162.), opisan je postupak proglašavanja zaštićenih područja<br />
(članci 164.–168.), utvrñeno je upravljanje zaštićenim područjima (članci 171.-179.) te se<br />
razmatraju načini provedbe zaštite u zaštićenim područjima (članci 180.–184.). Zakon<br />
regulira oblike i načine korištenja zaštićenih prirodnih vrijednosti (članci 185.–191.),<br />
izvlaštenje i ograničenje vlasničkog prava (članci 196.-197.) te naknadu počinjene štete<br />
(članci 198.-204.).<br />
Nadalje, ovim se Zakonom propisuje da se koncesijom stječe pravo gospodarskog<br />
korištenja prirodnih dobara ili pravo obavljanja djelatnosti od interesa za RH, kao i pravo na<br />
izgradnju i korištenje objekata i postrojenja potrebnih za obavljanje tih djelatnosti u<br />
zaštićenim područjima na kojima je to dopušteno (članak 206.). U člancima 208-217<br />
odreñuju se područja i uvjeti za dobivanje koncesije, a člancima 218. i 219. propisana su<br />
koncesijska odobrenja.<br />
U člancima 255.-271. propisuju se nadležnosti inspekcijskog nadzora nad zaštićenim<br />
dijelovima prirode i uvjeti koje u pogledu obrazovanja i stečenog iskustva mora zadovoljiti<br />
inspektor zaštite okoliša.<br />
Novčane kazne za nepoštivanje odredbi ovog Zakona kreću se od 1.000 -1.000.000 kn za<br />
pravne ili fizičke osobe, a od 7.000-70.000 kn za odgovorne osobe u pravnoj osobi.<br />
2.1.4. Zakon o zaštiti okoliša<br />
Zakonom o zaštiti okoliša (Narodne novine broj 110/07.) ureñuju se načela zaštite okoliša i<br />
održivog razvoja, zaštita svih sastavnica okoliša i zaštita okoliša od opterećenja, subjekti<br />
zaštite okoliša, dokumenti održivog razvoja i zaštite okoliša, instrumenti zaštite okoliša,<br />
praćenje stanja u okolišu, primjena informacijskog sustava u zaštiti okoliša, osiguranje<br />
pristupa informacijama u okolišu, sudjelovanje javnosti u pitanjima okoliša, osiguranje prava<br />
1 OJ L 272, 04.10.1997., str. 45<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 19
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
na pristup pravosuñu, odgovornost za počinjenu štetu, financiranje i instrumenti opće politike<br />
zaštite okoliša te upravni i inspekcijski nadzor.<br />
U pogledu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, u Zakonu se (članak 32.) navodi da gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong> obuhvaća mjere za sprečavanje nastanka i smanjivanje količina otpada, bez<br />
uporabe postupaka i/ili načina koji predstavljaju rizik po okoliš, te mjere za sprečavanje<br />
štetnog djelovanja otpada na ljudsko zdravlje i okoliš.<br />
2.1.5. Zakon o prostornom ureñenju i gradnji<br />
Zakonom o prostornom ureñenju i gradnji (Narodne novine broj 76/07.) ureñuje se sustav<br />
prostornog ureñenja i gradnja, nadležnosti tijela državne vlasti i tijela jedinica lokalne i<br />
područne (regionalne) samouprave u upravnim i drugim postupcima, te upravni i inspekcijski<br />
nadzor. Sustav prostornog ureñenja čine subjekti, dokumenti, akti i postupci kojima se<br />
osigurava praćenje stanja u prostoru, odreñivanje uvjeta i načina izrade, donošenja i<br />
provoñenja dokumenata prostornog ureñenja te ureñenje grañevinskog zemljišta. Prostornim<br />
ureñenjem se ostvaruju pretpostavke za unapreñenje gospodarskih, društvenih, prirodnih,<br />
kulturnih i ekoloških polazišta održivog razvitka u prostoru Republike Hrvatske kao osobito<br />
vrijednom i ograničenom nacionalnom dobru na načelu integralnog pristupa prostornom<br />
planiranju. Gradnjom u smislu ovoga Zakona smatra se projektiranje, grañenje, uporaba i<br />
uklanjanje grañevina koji se obavljaju prema odredbama ovoga Zakona i propisa donesenih<br />
na temelju ovoga Zakona, te prema odredbama posebnih zakona i propisa donesenih na<br />
temelju tih zakona, hrvatskih normi i pravila struke, ako ovim Zakonom nije drukčije<br />
odreñeno. Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na gradnju nove grañevine na<br />
odgovarajući se način primjenjuju na rekonstrukciju, uklanjanje i održavanje grañevine, ako<br />
ovim Zakonom ili propisom donesenim na temelju ovoga Zakona nije drukčije odreñeno.<br />
Odredbe ovoga Zakona ne primjenjuju se na projektiranje, grañenje, uporabu i uklanjanje<br />
rudarskih objekata i postrojenja odreñenih posebnim zakonom.<br />
Na osnovu Strategije prostornog ureñenja RH i Programa prostornog ureñenja, svaka<br />
županija je (bila) u obvezi pripremiti Prostorni plan županije do kraja 1999. g., dok su tijela<br />
lokalne samouprave svakog grada i općine trebali izraditi Prostorni plan ureñenja<br />
grada/općine do kraja 2000. g.<br />
Poglavarstvo <strong>Zadarske</strong> županije je usvojilo izmjene i dopune Prostornog plana <strong>Zadarske</strong><br />
županije krajem 2006. g., na temelju kojih se lokacijom budućeg Županijskog centra za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong> odreñuju dosadašnja eksploatacijska polja tehničkog i grañevinskog<br />
kamena Busišta 2 i Busišta 3, nedaleko od naselja Biljane Donje na teritoriju Grada<br />
Benkovca.<br />
2.1.6. Zakon o otpadu<br />
Zakonom o otpadu (Narodne novine broj 178/04., 111/06. i 60/08.) ureñuje se način<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>: načela i ciljevi, planski dokumenti, nadležnosti i odgovornosti,<br />
troškovi, informacijski sustav, uvjeti za grañevine u kojima se obavlja gospodarenje <strong>otpadom</strong>,<br />
način obavljanja djelatnosti, prekogranični promet <strong>otpadom</strong>, koncesije i nadzor nad<br />
gospodarenjem <strong>otpadom</strong>.<br />
Gospodarenje <strong>otpadom</strong> (članci 4.-5.) definirano je kao skup aktivnosti, odluka i mjera<br />
usmjerenih na sprečavanje nastanka otpada, smanjivanje količine otpada i/ili njegovog<br />
štetnog utjecaja na okoliš te obavljanje skupljanja, prijevoza, oporabe, zbrinjavanja i drugih<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 20
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
djelatnosti u svezi s <strong>otpadom</strong>, uključujući i nadzor nad obavljanjem tih djelatnosti. Jedan od<br />
ciljeva <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> je oporaba otpada, uključujući i iskorištavanje otpada u<br />
energetske svrhe. Gospodarenje <strong>otpadom</strong> se temelji na načelu da je proizvoñač otpada<br />
odgovoran je za odabir najprihvatljivijeg rješenja za okoliš prema svojstvima proizvoda i<br />
tehnologiji proizvodnje, uključujući vijek trajanja proizvoda i uporabu najbolje dostupne<br />
tehnologije te da za nastali otpad treba osigurati mjesto oporabe i/ili zbrinjavanja otpada koje<br />
se nalazi u najbližoj odgovarajućoj grañevini ili ureñaju, uzimajući u obzir gospodarsku<br />
učinkovitost i prihvatljivost za okoliš. Proizvoñač otpada dužan je izraditi <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> ukoliko godišnje proizvede više od 150 t neopasnog otpada i/ili više od 200 kg<br />
opasnog otpada. <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> se izrañuje za razdoblje od četiri godine na<br />
propisanim obrascima i dostavlja nadležnom uredu i Agenciji za zaštitu okoliša, a sadržaj<br />
<strong>Plan</strong>a je propisan u članku 12. ovog Zakona. Troškovi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> obračunavaju<br />
se prema kriteriju količine i svojstvu otpada uz primjenu načela onečišćivač plaća (čl. 17.).<br />
Prema članku 22. ovog Zakona, otpad se smije skladištiti, oporabljivati i/ili zbrinjavati i u<br />
grañevinama i ureñajima kojima to nije osnovna namjena, ako te grañevine i ureñaji<br />
zadovoljavaju propisane tehničke uvjete i uz uvjet da je za takvo gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
pribavljena posebna dozvola (o kojoj se detaljno govori u članku 41. ovoga Zakona).<br />
Tehničke uvjete, kategorije, način rada, zatvaranje i rok sanacije grañevina nakon prestanka<br />
rada, propisuje nadležni ministar.<br />
Osobe registrirane za djelatnosti skupljanja, oporabe i/ili zbrinjavanja (obrade, odlaganja,<br />
spaljivanja i drugih načina zbrinjavanja otpada), odnosno za djelatnost <strong>gospodarenja</strong><br />
posebnim kategorijama otpada, ne smiju početi obavljati djelatnost bez ishoñene dozvole,<br />
koja se izdaje najduže na rok od pet godina. U članku 42. ovog Zakona propisuju se<br />
neophodni uvjeti za ishoñenje dozvole za gospodarenje <strong>otpadom</strong>: registracija djelatnosti<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, raspolaganje zakonito izgrañenim grañevinama za gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong> koje udovoljavaju tehničko-tehnološki i uvjetima zaštite okoliša te zapošljavanje<br />
osoba zadovoljavajuće stručne spreme. Dozvole za gospodarenje opasnim <strong>otpadom</strong> i za<br />
termičku obradu otpada izdaje nadležno ministarstvo, a dozvole za gospodarenje<br />
komunalnim <strong>otpadom</strong> i posebnim kategorijama otpada izdaje županijski ured nadležan za<br />
poslove zaštite okoliša. Dozvolom je odreñena vrsta i količina otpada s kojima se posluje<br />
obzirom na raspoloživi kapacitet, ispunjavanje propisanih tehničkih uvjeta za rad, postupak<br />
oporabe i/ili način obrade te lokacija i mjesto odlaganja otpada (članci 41.-46.).<br />
Uvjete za obavljanje prekograničnog prometa <strong>otpadom</strong> propisuju članci 47.-54. Zakona.<br />
U Republiku Hrvatsku zabranjuje se uvoz otpada u svrhu odlaganja ili korištenja u<br />
energetske svrhe (članak 47.)<br />
U vezi grañevina za skladištenje, oporabu i zbrinjavanje otpada, Zakon o otpadu osvrće se<br />
u člancima 21. i 22.:<br />
Članak 21.<br />
(1) Gradnja grañevina, namijenjenih skladištenju, oporabi i zbrinjavanju otpada od<br />
interesa je za Republiku Hrvatsku.<br />
(2) Izrañivač dokumenata prostornog ureñenja dužan je predložiti lokacije za gradnju<br />
grañevina iz stavka 1. ovoga članka.<br />
(3) Lokacije grañevina iz stavka 1. ovoga članka mogu se odrediti i u proizvodnim<br />
zonama u skladu s <strong>Plan</strong>om <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske iz članka 9.<br />
ovoga Zakona i ako je to u skladu s prostorno-funkcionalnim obilježjima tih zona.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 21
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
(4) Ako jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave svojim prostornim<br />
planovima ne odrede lokacije iz stavka 2. ovoga članka u roku odreñenom posebnim<br />
propisom, odluku o tim lokacijama, na prijedlog Ministra, donijet će Vlada Republike<br />
Hrvatske, najkasnije šest mjeseci po isteku toga roka.<br />
Članak 22.<br />
(1) Otpad se smije skladištiti, oporabljivati i/ili zbrinjavati samo u grañevinama i ureñajima<br />
odreñenima za tu namjenu.<br />
(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, otpad se smije skladištiti, oporabljivati<br />
i/ili zbrinjavati i u grañevinama i ureñajima, kojima to nije osnovna namjena, ako te<br />
grañevine i ureñaji zadovoljavaju tehničke uvjete propisane propisom iz stavka 4.<br />
ovoga članka i uz uvjet da je za takvo gospodarenje <strong>otpadom</strong> pribavljena dozvola iz<br />
članka 41. ovoga Zakona.<br />
(3) Grañevine iz stavka 1. ovoga članka razvrstavaju se u kategorije prema vrsti otpada<br />
koji se u njima smije skladištiti, oporabljivati ili zbrinjavati.<br />
(4) Tehničke uvjete, kategorije, način rada, zatvaranje i rok saniranja nakon prestanka<br />
rada, za grañevine iz stavka 1. ovog članka, kao i tehničke i druge uvjete za ureñaje<br />
iz istoga stavka ovoga članka propisuje Ministar.<br />
Sredstva za financiranje gradnje grañevina za skladištenje, oporabu i zbrinjavanje otpada<br />
osiguravaju se u državnom proračunu (opasnog otpada), u proračunu županije (ostalih<br />
kategorija otpada), u proračunu gradova i općina (komunalni otpad) i iz drugih izvora, u<br />
skladu sa zakonom.<br />
Ovim Zakonom uvedena je mogućnost dodjele koncesija za obavljanje djelatnosti<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na rok od 5 do 30 godina, ovisno o vrsti otpada (članci 55.-62.).<br />
Koncesijom se može steći pravo obavljanja djelatnosti <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> te pravo<br />
gradnje i korištenja grañevina i ureñaja namijenjenih obavljanju tih djelatnosti, i to za<br />
skupljanje, oporabu i zbrinjavanje otpada. Koncesija se dodjeljuje na rok:<br />
<br />
<br />
<br />
do 30 godina za opasni otpad i termičku obradu otpada te za gradnju grañevina i<br />
obavljanje djelatnosti zbrinjavanja komunalnog otpada<br />
do 10 godina za posebne kategorije otpada<br />
do 5 godina za komunalni otpad.<br />
Poslove inspekcijskog nadzora obavlja inspekcija zaštite okoliša (članci 65.-87.). U<br />
provedbi inspekcijskog nadzora inspektor osobito nadzire ispunjavanje propisanih uvjeta za<br />
obavljanje djelatnosti iz područja <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> te voñenje očevidnika u vezi s<br />
gospodarenjem <strong>otpadom</strong> i dostavljanje propisanih izvješća i podataka nadležnim tijelima<br />
(članak 66.). Tijekom inspekcijskog nadzora inspektor je ovlašten zatražiti i pregledati isprave<br />
na temelju kojih može utvrditi identitet pravne ili fizičke osobe i odgovorne osobe za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong> u pravnoj osobi te pregledati grañevine, zgrade, prostorije i prostore,<br />
poslovne spise, ureñaje i opremu u svezi s gospodarenjem <strong>otpadom</strong> (članak 67.). Inspektor<br />
rješenjem nareñuje otklanjanje nedostataka u primjerenom roku (članak 73.), zabranu<br />
obavljanja djelatnosti <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, ako se djelatnost obavlja u nezakonitoj<br />
grañevini ili poslovnom prostoru bez dozvole, te privremenu obustavu obavljanja djelatnosti<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, ako skladišni prostor (proizvoñača/posjednika otpada) u kojem<br />
skladišti otpad, ne ispunjava propisane uvjete (članak 77.).<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 22
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
U člancima 88.-94. ovog Zakona propisane su kaznene odredbe, na temelju kojih kazne za<br />
pravnu osobu mogu iznositi od 100.000-700.000 kn (ovisno o utvrñenom prekršaju), a za<br />
odgovornu osobu u pravnoj osobi od 25.000-100.000 kn ili kazna zatvora do 60 dana.<br />
Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o otpadu (Narodne novine broj 60/08.) u članku<br />
3., točka 5., donosi izmjenu kojom se utvrñuje da „nadležno upravno tijelo jest tijelo županije,<br />
odnosno Grada Zagreba, koje, prema nadležnostima ureñenim ovim Zakonom, obavlja<br />
poslove vezano za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, a prema posebnom zakonu obavlja poslove u<br />
području zaštite okoliša.“ Odmah u nastavku, u točki 16. navodi se da „skupljanje otpada jest<br />
prikupljanje, razvrstavanje i/ili miješanje otpada u svrhu prijevoza na skladištenje, obradu,<br />
oporabu i/ili zbrinjavanje“. Konačno, u točki 18. odreñuje se da „nadležni upravni odjel jest<br />
upravni odjel grada, odnosno općine koji, prema nadleženostima ureñenim ovim Zakonom,<br />
obavlja poslove vezane za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, a prema posebnom zakonu obavlja<br />
poslove u području zaštite okoliša.“<br />
U članku 5. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otpada utvrñeno je da se članak 7.,<br />
stavak 2. Zakona o otpadu mijenja i glasi: „Županijski plan <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, odnosno<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Grada Zagreba, mora biti usklañen sa Strategijom i <strong>Plan</strong>om<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske, te sa Strategijom održivog razvitka Republike<br />
Hrvatske, <strong>Plan</strong>om zaštite okoliša Republike Hrvatske i programom zaštite okoliša županije,<br />
odnosno Programom zaštite okoliša Grada Zagreba“, dok novi stavak 3. glasi: „<strong>Plan</strong>ovi<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> grada i općine moraju biti usklañeni sa županijskim planom<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> te sa programom zaštite okoliša županije, kao i s programom zaštite<br />
okoliša grada, odnosno općine ako se takvi programi donose sukladno zakonu kojim se<br />
ureñuje zaštita okoliša“.<br />
Isti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o otpadu, članak 8., utvrñuje da se članku 15.<br />
Zakona o otpadu dodaje stavak 4., koji glasi: „Grad Zagreb, grad i općina dužni su na svojem<br />
području postaviti odgovarajuće spremnike i osigurati gradnju reciklažnog dvorišta za<br />
odvojeno prikupljanje otpada u gospodarenju komunalnog otpada sukladno ovom Zakonu i<br />
planu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> te osigurati gradnju najmanje jednog reciklažnog dvorišta za<br />
grañevinski otpad“.<br />
2.1.7. Uredba o kategorijama, vrstama i klasifikaciji otpada s katalogom otpada i<br />
listom opasnog otpada<br />
Uredbom o kategorijama,vrstama i klasifikaciji otpada s katalogom otpada i listom opasnog<br />
otpada (Narodne novine broj 50/05.) odreñuju se kategorije, vrste i klasifikacija otpada<br />
ovisno svojstvima i mjestu njegovog nastanka te se utvrñuje katalog otpada, lista opasnog<br />
otpada i popis otpada u prekograničnom prometu. Prema članku 2. ove Uredbe otpad je<br />
odreñen jednom od kategorija Q1-Q16 (npr. ostaci iz proizvodnje, proizvodi koji ne<br />
odgovaraju normama, proizvodi kojima je istekao vijek trajanja itd.), a temeljem kojih se, s<br />
obzirom na svojstva kojima djeluje na zdravlje ljudi i okoliš, razvrstava kao opasni, neopasni i<br />
inertni otpad.<br />
Opasni otpad je otpad koji sadrži jedno ili više od svojstava, utvrñenih Listom opasnog<br />
otpada (eksplozivnost, oksidirajuće djelovanje, zapaljivost, nadražujuća svojstva, štetna<br />
svojstva, otrovnost, kancerogenost, nagrizajuće djelovanje, infektivnost, toksičnost za<br />
reprodukciju (teratogenost), mutagenost, otpuštanje otrovnih plinova u kontaktu s vodom,<br />
zrakom ili kiselinom, ekotoksičnost). Neopasni otpad je svaki otpad koji nema niti jedno od<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 23
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
spomenutih svojstava. Inertni otpad nije ni topljiv ni zapaljiv, a fizikalno ili kemijski ne reagira<br />
te nije biorazgradiv. Vodotopivost, sadržaj onečišćujućih tvari u vodenom ekstraktu i<br />
ekotoksičnost vodenog ekstrakta (eluata) inertnog otpada mora biti zanemariva i ne smije niti<br />
u jednom propisanom parametru ugrožavati kakvoću površinskih ili podzemnih voda.<br />
U Katalogu otpada otpad je razvrstan u 20 skupina ovisno o svojstvima i mjestu nastanka,<br />
odnosno prema djelatnostima koje ga stvaraju. Pojedine vrste otpada označene su<br />
šesteroznamenkastim ključnim brojem. Otpad označen zvjezdicom (*) smatra se opasnim<br />
<strong>otpadom</strong> kad ispunjava uvjete utvrñene Listom opasnog otpada. Sastavni dio Kataloga<br />
otpada su i preporučeni postupci zbrinjavanja (članci 5. i 7.), koji se odnose na otpad koji se<br />
nije mogao izbjeći i čija se korisna materijalna ili energetska svojstva ne mogu ponovo<br />
iskoristiti, odnosno upotrijebiti. Kada je u Katalogu uz odgovarajuću vrstu otpada preporučeni<br />
način obrade označen sa (+), obrada se mora provesti sukladno propisanom postupku.<br />
U prekograničnom prometu otpada, uključujući i otpad koji se predaje na recikliranje,<br />
dokumentacija svih pošiljki otpada mora obvezno sadržavati i identifikacijske oznake otpada<br />
iz Liste otpada u prekograničnom prometu (članak 8.), koja je sastavni dio Uredbe: zelena<br />
lista (Prilog III.), žuta lista (Prilog IV.), crvena lista (Prilog V.) te popis »A« i »B« otpada<br />
(Prilog VI. ovog Zakona).<br />
2.1.8. Pravilnik o gospodarenju <strong>otpadom</strong><br />
Pravilnik o gospodarenju <strong>otpadom</strong> (Narodne novine broj 23/07) propisuje postupke<br />
oporabe i zbrinjavanja otpada, tehničko-tehnološke uvjete za grañevine za skladištenje<br />
otpada, stručnu spremu radnika koji obavljaju skladištenje, oporabu i zbrinjavanje otpada te<br />
način voñenja i dostave podataka o otpadu.<br />
Skladišta otpada s obzirom na vrstu otpada dijele se na skladišta opasnog, neopasnog i<br />
inertnog otpada, a s obzirom na agregatno stanje otpada na skladišta krutog, tekućeg i<br />
plinovitog otpada. Tehničko-tehnološki uvjeti skladištenja otpada propisani su člancima 8.-10.<br />
ovog Pravilnika.<br />
Za obavljanje djelatnosti obrade, oporabe i zbrinjavanja otpada potrebno je imenovati<br />
odgovornu osobu VII./I. stupnja stručne spreme tehničkog, biološkog, zdravstvenog ili sličnog<br />
smjera i godinu dana radnog iskustva u struci ili VI. stupanja stručne spreme istog smjera sa<br />
minimalno tri godine radnog iskustva u struci. Pomoćne poslove može obavljati radnik nižeg<br />
stupnja obrazovanja uz adekvatnu poduku o opasnostima, mjerama sigurnosti i zaštite na<br />
radu od strane odgovorne osobe o čemu se mora voditi zapisnik (članak 15.).<br />
Proizvoñači otpada moraju ispuniti obrazac <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> za razdoblje od 4<br />
godine te, prema članku 16. ovog Pravilnika, isti dostaviti Agenciji za zaštitu okoliša (obrazac<br />
<strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> propisan je u Dodatku I. ovog Pravilnika). Obveza je<br />
pravne/fizičke osobe koja proizvodi, posjeduje, skuplja, prevozi, skladišti, obrañuje,<br />
oporabljuje ili zbrinjava otpad voñenje očevidnika o nastanku i tijeku otpada za svaku vrstu<br />
otpada. Očevidnik o nastanku i toku otpada čine: (a) obrazac očevidnika ONTO (nalazi se u<br />
Dodatku II. ovog Pravilnika) i (b) prateći listovi (obrasci pratećih listova propisani su Dodatku<br />
III. ovog Pravilnika). Podatke iz očevidnika potrebno je jednom godišnje dostavljati<br />
nadležnom uredu na obrascu Prijavnog lista (prijavni listovi propisani su u Dodatku IV. ovog<br />
Pravilnika).<br />
Sukladno članku 18., proizvoñač ili posjednik otpada obvezan je uz svaku pošiljku otpada<br />
koju predaje osobi ovlaštenoj za skupljanje, prijevoz, obradu, oporabu ili zbrinjavanje otpada,<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 24
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
predati ispunjeni odgovarajući obrazac pratećeg lista. Ako je godišnja količina otpada<br />
namijenjenog obradi, odnosno zbrinjavanju veća od 1 t, proizvoñač, odnosno posjednik<br />
otpada uz popunjen prateći list mora dostaviti deklaraciju u obliku izvješća o ispitivanju<br />
fizikalnih i kemijskih svojstava otpada, koja nije starija od godinu dana, a izdana je od strane<br />
akreditiranog laboratorija. Za godišnju količinu otpada manju od 1 t proizvoñač, odnosno<br />
posjednik otpada mora pod materijalnom i krivičnom odgovornošću predati potpisanu i<br />
ovjerenu deklaraciju o fizikalnim i kemijskim svojstvima otpada na propisanom obrascu<br />
(Deklaracija je dana u Dodatku V. ovog Pravilnika).<br />
2.1.9. Pravilnik o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada<br />
za odlagališta otpada<br />
Pravilnikom o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada za<br />
odlagališta otpada (Narodne novine broj 117/07.) se propisuju kategorije odlagališta otpada,<br />
postupci i drugi uvjeti za odlaganje otpada, granične vrijednosti emisija u okoliš kod<br />
odlaganja otpada, uvjeti i mjere u svezi s planiranjem, gradnjom, radom i zatvaranjem<br />
odlagališta i postupanjem nakon njihova zatvaranja.<br />
Svrha ovog Pravilnika je smanjiti moguće štetne utjecaje odlagališta otpada na okoliš<br />
tijekom čitavog njihovog radnog vijeka, kao i nakon zatvaranja. Pri tom se osobito misli na<br />
smanjenje onečišćenja površinskih i podzemnih voda, tla i zraka, uključujući i negativno<br />
djelovanje stakleničkih plinova, kao i na smanjenje rizika za ljudsko zdravlje. Pravilnikom se<br />
propisuju postupci i drugi uvjeti za prihvat otpada u odlagališta otpada. Pravilnik se<br />
primjenjuje na sva odlagališta, bez obzira na vrstu otpada koji se na njima odlaže.<br />
Odredbe ovog Pravilnika ne primjenjuju se na sljedeće slučajeve odlaganja otpada:<br />
prekrivanje tla muljem, uključujući mulj od obrade otpadnih voda, kao i mulj koji je<br />
nastao jaružanjem te slični materijali na tlu, a u svrhu gnojidbe tla prema posebnom<br />
propisu koji regulira unos opasnih tvari i biljnih hranjivih tvari u ili na tla<br />
korištenje inertnog otpada na odlagalištima koji je pogodan za radove na obnovi<br />
(rekonstrukciji), za nasipanje terena ili za potrebe u graditeljstvu prema posebnom<br />
propisu koji regulira opterećenje tla otpadnim materijalima<br />
odlaganje neopasnih i inertnih materijala koji nastaju kod iskapanja tla/zemlje prilikom<br />
grañevinskih radova, ako se obavlja prema posebnom propisu koji regulira opterećenje<br />
tla otpadnim materijalima<br />
odlaganje mulja na obali vodotoka, ako je bio uzet iz njegova vodnog terena i ima<br />
svojstva otpada koji se prema uvjetima iz ovog Pravilnika može odlagati na odlagalištu<br />
za neopasni otpad, prilikom čega se poštuju samo anorganski parametri onečišćenja i<br />
eluata<br />
odlaganje neonečišćene zemlje ili neopasnog inertnog otpada koji je nastao traženjem<br />
rude, vañenjem preradom i skladištenjem mineralnih sirovina, te radom kamenoloma<br />
prema posebnim propisima koji reguliraju rudarstvo.<br />
Prema ovom Pravilniku odlagališta otpada se dijele na sljedeće kategorije:<br />
odlagališta za opasni otpad<br />
odlagališta za neopasni otpad<br />
odlagališta za inertan otpad<br />
Pravilnikom se nalaže da je na odlagališta otpada zabranjen prihvat:<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 25
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
tekućeg otpada<br />
otpada koji je u uvjetima odlagališta eksplozivan, korozivan, oksidirajući, lako zapaljiv ili<br />
zapaljiv prema odredbama posebnih propisa<br />
komunalnog otpada ako je masa biorazgradivog dijela veća od 35% od ukupne mase<br />
bolničkog i drugog kliničkog otpada koji nastaje u medicinskim i/ili veterinarskim<br />
ustanovama i ima svojstva opasnog, infektivnog i potencijalno infektivnog otpada<br />
prema posebnim propisima<br />
otpadnih guma<br />
animalnog i klaoničkog otpada, životinjskih trupla i životinjskih prerañevina ukoliko nisu<br />
termički obrañeni prema posebnim propisima<br />
otpadnih industrijskih i automobilskih baterija i akumulatora<br />
otpadnih motornih vozila i njihovih neobrañenih sastavnih dijelova, koji nastaju u<br />
postupku obrade i oporabe otpadnih vozila<br />
otpadnih električnih i elektroničkih ureñaja i opreme<br />
sve druge vrste otpada koji ne ispunjavaju kriterije za prihvat otpada na odlagališta<br />
prema Dodatku 3. ovog Pravilnika.<br />
Pravilnik utvrñuje da se u podzemna odlagališta otpada (kakva će se graditi na<br />
predviñenim županijskim/regionalnim centrima za gospodarenje <strong>otpadom</strong>) dozvoljeno je<br />
odlaganje inertnog, opasnog i neopasnog otpada, osim posebnih vrsta otpada koji bi tijekom<br />
odlaganja mogao doživjeti fizikalne, kemijske ili biološke promjene koje bi mogle ugroziti<br />
tijelo podzemnog odlagališta ili dodatno ugroziti okoliš.<br />
Na odlagališta otpada dozvoljeno je odlaganje samo prethodno obrañenog otpada.<br />
Bez prethodne obrade može se odobriti odlaganje samo inertnog otpada, i to kada njegova<br />
obrada nije tehnički izvediva, te drugog neopasnog otpada, ako se njegovom obradom ne<br />
smanjuje količina ili mijenjaju za na okoliš ili zdravlje ljudi štetna svojstva otpada.<br />
U Pravilniku se, u Dodatku 3, navode kriteriji za odlaganje otpada na odreñenim<br />
kategorijama odlagališta. U tom smislu propisuje se da je:<br />
na odlagalište za inertni otpad dozvoljeno odlagati samo inertni otpad.<br />
na odlagalište za neopasni otpad dozvoljeno je odlaganje<br />
- komunalnog otpada prema kriterijima za prihvat u Dodatku 3. ovoga Pravilnika<br />
- neopasnog otpada bilo kojeg podrijetla koji ispunjava kriterije za prihvat otpada na<br />
odlagališta za neopasni otpad prema Dodatku 3. ovog Pravilnika<br />
- stabilnog i nereaktivnog, predhodno obrañenog opasnog otpada ukoliko granične<br />
vrijednosti onečišćenja u otpadu i eluatu ne prelaze granične vrijednosti za prihvat<br />
neopasnog otpada na odlagališta iz Dodatka 3. ovog Pravilnika.<br />
Djelatnost odlaganja otpada na odlagalištima odlagatelj smije obavljati samo ukoliko<br />
posjeduje dozvolu prema Zakonu o otpadu i uvjetima iz ovog Pravilnika.<br />
Troškovi odlaganja otpada sukladno načelu »onečišćivač plaća« uključuju troškove<br />
projektiranja, izgradnje odlagališta, operativne troškove rada odlagališta i procjenjene<br />
troškove zatvaranja odlagališta, održavanja i nadzora tijekom 30 godina nakon zatvaranja.<br />
Odlagatelj koji upravlja odlagalištima opasnog i neopasnog otpada mora osigurati kontrolu<br />
za vrijeme rada odlagališta. Kontrola uključuje mjerenja meteoroloških parametara,mjerenja<br />
emisija odlagališnog plina, mjerenja emisija procjedne vode i oborinske vode s površine<br />
odlagališta, mjerenje parametara onečišćenja podzemne vode opasnim tvarima, ako se<br />
nalazi u području utjecaja odlagališta i kontrolu stabilnosti tijela odlagališta.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 26
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Odlagalište ili dio odlagališta može se zatvoriti i/ili prestati s radom kada su se ostvarili<br />
uvjeti za zatvaranje propisani u dozvoli iz članka 15. ovog Pravilnika i nakon odobrenja<br />
nadležnog tijela.<br />
Nakon zatvaranja odlagališta odlagatelj je odgovoran za održavanje odlagališta, provedbu<br />
propisanih mjera za sprečavanje štetnih utjecaja na okoliš te kontrolu nakon zatvaranja,<br />
odreñenim u dozvoli. Odlagatelj zatvorenog odlagališta dužan je u vremenskom razdoblju<br />
utvrñenom u dozvoli ili Odluci o zatvaranju osigurati:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
održavanje i zaštitu zatvorenog odlagališta<br />
redovite preglede stanja tijela odlagališta<br />
obavljanje kontrole i nadzora odlagališta<br />
izradu godišnjeg izvješća o stanju odlagališta i provedbi propisanih mjera.<br />
Za postojeća odlagališta koja zadovoljavaju uvjete koji su utvrñeni ovim Pravilnikom,<br />
odlagatelj je dužan nadležnom tijelu u roku od jedne godine od dana stupanja na snagu ovog<br />
Pravilnika podnijeti zahtjev za dobivanje dozvole prema uvjetima iz ovoga Pravilnika.<br />
Za postojeća odlagališta koja ne zadovoljavaju uvjete utvrñene ovim Pravilnikom,<br />
odlagatelj je dužan u roku od jedne godine od stupanja na snagu ovog Pravilnika izraditi plan<br />
sanacije i/ili zatvaranja odlagališta prema uvjetima iz ovoga Pravilnika i dostaviti ga<br />
nadležnom tijelu na suglasnost. Temeljem odobrenih planova sanacije i/ili zatvaranja i uvjeta<br />
utvrñenih ovim Pravilnikom, postojeća odlagališta koja ne zadovoljavaju uvjete utvrñene ovim<br />
Pravilnikom moraju biti sanirana i/ili zatvorena najkasnije do 31. prosinca 2011. godine.<br />
2.1.10. Uredba o uvjetima za postupanje s opasnim <strong>otpadom</strong><br />
Uredba o uvjetima za postupanje s opasnim <strong>otpadom</strong> (Narodne novine broj 32/98.)<br />
odreñuje uvjete o tehničko-tehnološkoj opremljenosti prostora opreme ili grañevina za<br />
obrañivanje ili odlaganje opasnog otpada. Grañevine za obradu opasnog otpada razmatraju<br />
se u člancima 14. i 15., a grañevine za odlaganje opasnog otpada (tj. odlagališta opasnog<br />
otpada) u člancima 24.-41.<br />
Donošenjem Pravilnika o gospodarenju <strong>otpadom</strong> (Narodne novine broj 23/07.) prestali su<br />
važiti članci 3.-13. i 42.-50. ove Uredbe. Isto tako, donošenjem Pravilnika o načinima i<br />
uvjetima termičke obrade otpada (Narodne novine broj 45/07.) prestali su važiti članci 16.-23.<br />
ove Uredbe.<br />
2.1.11. Pravilnik o načinu postupanja sa životinjskim lešinama i <strong>otpadom</strong><br />
životinjskog podrijetla te o njihovom uništavanju<br />
Pravilnik o načinu postupanja sa životinjskim lešinama i <strong>otpadom</strong> životinjskog podrijetla te<br />
o njihovom uništavanju (Narodne novine broj 24/03.) propisuje:<br />
način postupanja sa životinjskim lešinama i <strong>otpadom</strong> životinjskog podrijetla<br />
veterinarsko-sanitarni uvjeti kojima moraju udovoljavati prostorije i oprema za prihvat,<br />
sabirališta za privremeno odlaganje, objekti za toplinsku preradu životinjskih lešina i<br />
otpada životinjskog podrijetla te objekti za spaljivanje životinjskih proteina i životinjske<br />
masti<br />
veterinarsko-sanitarni uvjeti koje moraju zadovoljavati prijevozna sredstva za skupljanje<br />
i prijevoz životinjskih lešina i otpada životinjskog podrijetla.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 27
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
2.1.12. Pravilnik o ambalaži i ambalažnom otpadu<br />
Pravilnikom o ambalaži i ambalažnom otpadu (Narodne novine broj 97/05.) ureñuje način<br />
postupanja s ambalažom i ambalažnim <strong>otpadom</strong>, a osobito:<br />
obveze proizvoñača, uvoznika, ambalažera i prodavatelja u proizvodnji, na tržištu i<br />
uporabi ambalaže i ambalažnog otpada<br />
obavješćivanje proizvoñača i potrošača o bitnim svojstvima proizvoda i ambalaže<br />
način naplate naknade za ambalažu i ambalažni otpad<br />
prikupljanje i gospodarenje ambalažom i ambalažnim <strong>otpadom</strong><br />
povrat uporabljenih proizvoda odnosno ambalaže za ponovnu uporabu<br />
isplata naknade na oporabljivi otpad nakon iskorištenja proizvoda<br />
namjena i korištenje sredstava naknada koje se plaćaju na ambalažu i ambalažni<br />
otpad.<br />
Odredbe ovoga Pravilnika odnose se na svu ambalažu i na sav ambalažni otpad. Iznimno,<br />
odredbe ovoga Pravilnika ne odnose se i na gospodarenje ambalažnim <strong>otpadom</strong> od opasnih<br />
tvari.<br />
2.1.13. Pravilnik o postupanju otpadnim gumama<br />
Pravilnikom o postupanju otpadnim gumama (Narodne novine broj 40/06.) propisano da se<br />
otpadnim gumama smatraju gume osobnih automobila, autobusa, teretnih cestovnih vozila,<br />
radnih strojeva, radnih vozila i traktora, zrakoplova i drugih letjelica te drugi slični proizvodi<br />
koje radi oštećenja, istrošenosti, isteka roka trajanja ili drugih razloga posjednik ne može ili<br />
ne želi upotrebljavati, pa ih odbacuje ili namjerava odbaciti.<br />
Pravo ovlaštenog skupljača/oporabitelja za gospodarenje otpadnim gumama stječe se<br />
temeljem dozvole za gospodarenje otpadnim gumama i koncesijom za skupljanje/oporabu<br />
sukladno odredbama „Zakona o otpadu“. Otpadne gume ovlašteni sakupljač preuzima bez<br />
naplate od posjednika guma, a posjednik otpadnih guma prilikom predaje otpadnih guma<br />
dužan je ovlaštenom skupljaču predati ispunjen prateći list. Ovlašteni sakupljač je dužan<br />
otpadne gume predati ovlaštenom oporabitelju otpadnih guma.<br />
Proizvoñači ili uvoznici guma obvezni su Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost<br />
plaćati naknade za gospodarenje otpadnim gumama, a ovlašteni skupljači i oporabitelji imaju<br />
pravo na naknadu troškova skupljanja, odnosno prijevoza te recikliranja guma, odnosno<br />
njihovog korištenja u energetske svrhe.<br />
Naknada za gospodarenje otpadnim gumama iznosi 1.500 kn/t uvezenih ili proizvedenih<br />
guma. Naknada za gospodarenje otpadnim gumama se naplaćuje i u slučaju uvoza vozila<br />
koja imaju kotače, a iznosi 10-205 kn/guma, ovisno o vrsti vozila.<br />
Naknada za recikliranje otpadnih guma iznosi 600 kn/t recikliranih guma u materijalne<br />
svrhe, a 120 kn/t za korištenje guma u energetske svrhe.<br />
Dozvoljeni udio otpadnih guma, koji se smije koristiti u energetske svrhe, u 2006. g. je<br />
iznosio 50%, a u 2007. g. 30% skupljenih guma. Koncesiju za skupljanje otpadnih guma do<br />
sada je ishodila 21 tvrtka, od čega 2 tvrtke imaju koncesiju za područje cijele RH a ostalih 19<br />
za pojedine županije.<br />
Koncesiju za obavljanje djelatnosti oporabe otpadnih guma dobile su četiri tvrtke, i to<br />
Gumiimpex-GRP d.o.o. Varaždin i Sirovina odlagalište d.o.o. Zadar u materijalne svrhe te<br />
Holcim d.o.o. i Našicecement d.d. u energetske svrhe.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 28
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
2.1.14. Pravilnik o postupanju otpadnim uljima<br />
Pravilnik o postupanju otpadnim uljima (Narodne novine broj 124/06.) propisuje<br />
gospodarenje otpadnim mazivim i jestivim uljima, definira pojmove i sudionike u sustavu<br />
<strong>gospodarenja</strong> te način i rokove obračunavanja i plaćanja naknada.<br />
Otpadno mazivo ulje je svako mineralno i sintetičko mazivo, industrijsko, izolacijsko (ulje koje<br />
se rabi u elektroenergetskim sustavima) i/ili termičko ulje (ulje koje se rabi u sustavima za<br />
grijanje ili hlañenje) koje više nije za prvobitnu uporabu: rabljena motorna ulja, strojna ulja,<br />
ulja iz mjenjačkih kutija, mineralna i sintetička maziva ulja, ulja za prijenos topline, ulja za<br />
turbine i hidraulička ulja (osim ulja koja se primješavaju benzinima kod dvotaktnih motora s<br />
unutrašnjim izgaranjem). Otpadna maziva ulja mogu se oporabiti na dva načina:<br />
materijalnom oporabom, odnosno procesima uklanjanja nečistoća i aditiva iz rabljenih<br />
ulja te dobivanjem baznih ulja koja se mogu koristiti kao sirovina za proizvodnju svježih<br />
mazivih ulja.<br />
termičkom obradom, odnosno korištenjem kao nadomjesno (dodatno) goriva u<br />
postrojenjima snage veće od 3 MW. Pri termičkoj obradi otpadnih ulja moraju se<br />
zadovoljiti propisane granične vrijednosti emisija, a ostaci (pepeo, mulj) zbrinuti na<br />
propisan način. Materijalna oporaba ima prednost pred termičkom obradom, tj.<br />
korištenjem u energetske svrhe.<br />
Otpadno jestivo ulje je svako ulje koje nastaje obavljanjem ugostiteljske i turističke<br />
djelatnosti, u industriji, obrtu, zdravstvenoj djelatnosti, javnoj upravi i drugim sličnim<br />
djelatnostima u kojima se priprema više od 20 obroka dnevno. Otpadna jestiva ulja mogu se<br />
koristiti kao sirovina za dobivanje biodizela (rafinacija).<br />
U svježa maziva ulja ne svrstavaju se svježa maziva ulja i tekućine i njima srodni proizvodi<br />
koji su biljnog ili životinjskog podrijetla i razgradljivost čijih je sastavnih dijelova i dodataka<br />
najmanje 60%, što se dokazuje odgovarajućim certifikatom ili analizom akreditiranog<br />
laboratorija za analizu svojstava ulja biljnog ili životinjskog podrijetla.<br />
Iz prikupljenih naknada, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost plaća ovlaštenim<br />
skupljačima otpadnih mazivih ulja 1 kn/l skupljenog otpadnog ulja, a ovlaštenim skupljačima<br />
otpadnih jestivih ulja 0,40 kn/l. Otpadna ulja posjednik predaje ovlaštenom skupljaču, a<br />
skupljač osobi ovlaštenoj za oporabu i/ili zbrinjavanje uz ispunjen i ovjeren prateći list, bez<br />
naknade.<br />
Prilikom <strong>gospodarenja</strong> otpadnim uljima ne smije se dovoditi u opasnost ljudsko zdravlje i<br />
okoliš, a zabranjeno je (članak 5):<br />
ispuštanje otpadnih ulja u površinske vode, podzemne vode, priobalne vode i drenažne<br />
sustave<br />
odlaganje/ispuštanje otpadnih ulja koje šteti tlu te svako nekontrolirano ispuštanje<br />
ostataka od obrade otpadnih ulja<br />
oporaba/zbrinjavanje otpadnih ulja koji uzrokuju onečišćenje zraka iznad propisane<br />
razine i utječu na zdravlje ljudi, biljni i životinjski svijet<br />
skupljanje otpadnih ulja u spremnike koji nisu propisano opremljeni za prihvat otpadnih<br />
ulja.<br />
Spremnici za skupljanje otpadnog mazivog ulja moraju biti nepropusni i zatvoreni te<br />
označeni s ključnim brojem otpadnog ulja i oznakom kategorije otpadnog ulja. Pri skupljanju<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 29
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
je dozvoljeno miješanje otpadnih ulja I. i II kategorije (u odgovarajućim spremnicima) koja se<br />
predaju ovlaštenom skupljaču za otpremu na termičku obradu, ali ne i ostalih kategorija, niti<br />
otpada koji sadrži PCB (članci 6.-8.).<br />
Otpadna jestiva ulja skupljaju se odvojeno, a spremnici za skupljanje tih ulja moraju biti<br />
nepropusni i zatvoreni te nositi oznaku ključnog broja otpadnog jestivog ulja (članak 9.).<br />
Posjednik otpadnih ulja dužan je voditi propisanu dokumentaciju (članci 15. i 18.).<br />
2.1.15. Pravilnik o gospodarenju otpadnim baterijama i akumulatorima<br />
Svrha Pravilnika o gospodarenju otpadnim baterijama i akumulatorima (Narodne novine<br />
broj 133/06.) je uspostava sustava skupljanja, obrade i visoke razine recikliranja otpadnih<br />
baterija i akumulatora. Propisuje obveze sudionika sustava, naknade za skupljanje, obradu i<br />
recikliranje te način obilježavanja baterija i akumulatora. Primjenom ovog Pravilnika do rujna<br />
2012. g. treba se postići najmanje 25%-tna, a do rujna 2016. g. čak 45%-tna stopa<br />
skupljanja.<br />
Od 01. lipnja 2007. g. zabranjuje se stavljanje na hrvatsko tržište baterija i akumulatora<br />
koje sadrže više od 0,0005% (mase) žive, a od 26. rujna 2008. g. prijenosnih baterija ili<br />
akumulatora koji sadrže više od 0,002 % kadmija po masi.<br />
Baterija ili akumulator je svaki izvor električne energije proizvedene izravnim pretvaranjem<br />
kemijske energije koji se sastoji od jedne ili više primarnih baterijskih ćelija/članaka (koje se<br />
ne mogu puniti) ili jedne ili više sekundarnih baterijskih ćelija/članaka (koje se mogu puniti).<br />
Otpadna baterija ili akumulator je baterija ili akumulator koji se ne može ponovno koristiti te<br />
je namijenjena za obradu i/ili recikliranje.<br />
Proizvoñač baterija i akumulatora dužan je financirati sve nastale troškove informiranja<br />
javnosti o mogućim učincima koje tvari iz baterija i akumulatora imaju na okoliš i ljudsko<br />
zdravlje, obvezi odvojenog skupljanja otpadnih baterija i akumulatora u cilju olakšavanja<br />
obrade i recikliranja; programima skupljanja i recikliranja te o značenjima simbola za<br />
odvojeno prikupljanje baterija i oznakama za baterije koje sadrže teške metale (Hg, Cd i Pb).<br />
Obveze prodavatelja/posjednika su: postaviti spremnike za odvojeno skupljanje otpadnih<br />
baterija i akumulatora u svom poslovnom prostoru ili neposrednoj blizini i pružiti informaciju<br />
krajnjem korisniku o mjestu i načinu skupljanja otpadnih baterija i akumulatora u svom<br />
poslovnom prostoru, bez naknade preuzimati otpadne baterije i akumulatore kakve ima u<br />
svom prodajnom programu i bez obzira na proizvoñača, uključujući i otpadne baterije i<br />
akumulatore koje mogu biti sastavni dijelovi ureñaja koje prodaje ili servisira, a bez obveze<br />
kupca da kupi nove.<br />
Skupljači i oporabitelji su pravne osobe koje imaju dozvolu za obavljanje odgovarajuće<br />
djelatnosti, ovlašteni su koncesionari i imaju ugovor s Fondom za zaštitu okoliša i energetsku<br />
učinkovitost.<br />
Obveze skupljača su: po pozivu prodavatelja i proizvoñača isprazniti napunjeni spremnik s<br />
otpadnim baterijama i akumulatorima u roku od 24 sata i preuzeti ih bez naknade, preuzete<br />
otpadne baterije i akumulatore predati osobi ovlaštenoj za obradu i/ili recikliranje ili ih izvesti<br />
iz RH o vlastitom trošku.<br />
Obveze oporabitelj su preuzeti skupljene otpadne baterije i akumulatore od skupljača bez<br />
naknade. Prilikom preuzimanja otpadnih baterija i akumulatora od skupljača oporabitelj je<br />
dužan ovjeriti prateći list. Oporabitelj mora imati skladište za prihvat skupljenih otpadnih<br />
baterija i akumulatora u skladu s posebnim propisom te ispuniti minimum zahtjeva za obradu<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 30
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
u skladu s Pravilnikom. Oporabitelj je dužan dostaviti Fondu za zaštitu okoliša i energetsku<br />
učinkovitost podatke o preuzetim i obrañenim i recikliranim otpadnim baterijama i<br />
akumulatorima iz pratećeg lista na propisanom obrasacu.<br />
Sustav <strong>gospodarenja</strong> otpadnih baterija i akumulatora financira se iz naknada koje od 1.<br />
siječnja 2007. g. plaćaju svi uvoznici i proizvoñači baterija i akumulatora Fondu za zaštitu<br />
okoliša i energetsku učinkovitost, i to u iznosu od 0,65 kn/kg startera, 12,00 kn/kg prijenosnih<br />
baterija i akumulatora te 1,00 kn/kg za industrijske baterije i akumulatore.<br />
Skupljači i oporabitelji imaju pravo na naknadu troškova skupljanja od posjednika (oporabe):<br />
skupljači u iznosu od 12,00 kn/kg za preuzete otpadne prijenosne baterije te 0,50 kn/kg<br />
za preuzete otpadne startere, industrijske baterije i akumulatore<br />
oporabitelji-reciklažeri u iznosu od 100,00 kn/t obrañenih/recikliranih baterija.<br />
2.1.16. Pravilnik o postupanju otpadnim vozilima<br />
Svrha Pravilnika o postupanju otpadnim vozilima (Narodne novine broj 136/06.) je<br />
uspostava sustava skupljanja otpadnih vozila radi njihove ponovne uporabe i recikliranja.<br />
Pravilnik se primjenjuje na osobne automobile (motorna vozila kategorije M1), teretne<br />
automobile (motorna vozila kategorije N1) i motorna vozila na tri kotača (vozila kategorije<br />
L5). Ovim se Pravilnikom propisuje:<br />
a) način <strong>gospodarenja</strong> otpadnim vozilima, koji predviña obvezu predaje otpadnog vozila od<br />
strane njegovog posjednika ovlaštenom skupljaču bez naplate<br />
Posjednik otpadnog vozila svoje otpadno vozilo mora u cijelosti (sa svim sastavnim<br />
dijelovima vozila: motor i karoserija, kotačima, automobilskim gumama, baterijama i<br />
akumulatorom) zajedno sa preslikom prometne dozvole iz koje je vidljiv broj šasije,<br />
težina, tip i izvedba motornog vozila ili zapisnikom komunalnog redara predati<br />
ovlaštenom skupljaču koji mu prilikom preuzimanja otpadnog vozila isplaćuje<br />
naknadu u iznosu od 0,40 kn/kg (uključujući PDV) ako sam doveze otpadno vozilo u<br />
skladište skupljača, odnosno 0,10 kn/kg (uključujući PDV) ako pozove skupljača da<br />
preuzme otpadno vozilo (članak 29.). Posjednik potpisom na pratećem listu za opasni<br />
otpad potpisuje da je predao vozilo i preuzeo naknadu. Pravo na isplatu naknade<br />
gubi se ako vozilo nije predano u skladu s opisanim postupkom. Ovlašteni skupljač<br />
privremeno skladišti otpadno vozilo u privremenom skladištu, u kojemu nije<br />
dozvoljeno rastavljanje vozila, kao ni ispuštanje tekućina. Skupljač preuzima od<br />
posjednika i otpadno vozilo koje ne sadrži osnovne dijelove kao što su kotači, motor<br />
ili baterije i akumulatori, ali u tom slučaju posjednik nema pravo na isplatu naknade (o<br />
preuzimanju vozila koje nije predano u cijelosti ovlašteni skupljač i obrañivač su<br />
obvezni sastaviti poseban zapisnik).<br />
b) vrsta naknade i iznos naknade koje plaćaju obveznici plaćanja naknada na otpadna<br />
vozila, način i rokovi obračunavanja i plaćanja naknada<br />
Obveznici plaćanja naknade za gospodarenje otpadnim vozilima su proizvoñači, tj.<br />
pravne ili fizičke osobe koje uvoze ili proizvode motorna vozila i stavljaju ih na tržište<br />
u RH. Naknada se plaća Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost prilikom<br />
stavljanja motornog vozila na tržište, u iznosu od 0,85 kn/kg (osobni automobil<br />
prosječno teži oko 1 t).<br />
c) zabrana stavljanja na tržište motornih vozila koja sadrže opasne tvari<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 31
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Prosječno vozilo sastoji se od 40 vrsta različitih materijala i 10.000 sastavnih dijelova. Oko<br />
70% mase motornog vozila sastavljeno je od željeznih i neželjeznih kovina koje je moguće<br />
reciklirati i ponovno koristiti u proizvodnom procesu. Vozila se sastoje i od tvari meñu kojima<br />
ima i opasnih (npr. olovo, živa, kadmij, 6''-krom, ulje, gorivo, kiseline iz akumulatora itd.<br />
d) obveza ispunjavanja obrazaca koji su sastavni dio ovog Pravilnika (obrasci se ne odnose<br />
na posjednika otpadnog vozila).<br />
2.1.17. Pravilnik o gospodarenju medicinskim <strong>otpadom</strong><br />
Pravilnikom o gospodarenju medicinskim <strong>otpadom</strong> (Narodne novine broj 72/07.) ureñuju<br />
se načini i postupci <strong>gospodarenja</strong> medicinskim <strong>otpadom</strong>, koji nastaje prilikom pružanja<br />
zaštite zdravlja ljudi i životinja te iz srodnih istraživačkih djelatnosti. Gospodarenje<br />
medicinskim <strong>otpadom</strong> u smislu ovoga Pravilnika podrazumijeva odvojeno skupljanje i<br />
privremeno skladištenje medicinskog otpada na mjestu nastanka, a u okviru djelatnosti<br />
<strong>gospodarenja</strong> medicinskim <strong>otpadom</strong> skupljanje i prijevoz te privremeno skladištenje, obradu,<br />
oporabu i/ili zbrinjavanje medicinskog otpada, kao i oporabu i/ili zbrinjavanje otpada koji<br />
nastaje obradom, oporabom i/ili zbrinjavanjem medicinskog otpada.<br />
Odredbe ovoga Pravilnika ne odnose se na gospodarenje radioaktivnim medicinskim<br />
<strong>otpadom</strong> te ostalim vrstama otpada koje nastaju u zdravstvenoj djelatnosti koje se ureñuje<br />
posebnim propisima. Odredbe ovoga Pravilnika takoñer se ne odnose na postupke<br />
sterilizacije uzgojenih mikroorganizama te tkiva i opreme, koji spadaju u djelatnost redovitog<br />
radnog procesa mikrobioloških i sličnih laboratorija, kao i kirurških i sličnih odjela i ordinacija,<br />
koji se ne smatraju djelatnošću <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i obavljaju se sukladno pravilima<br />
medicinske struke.<br />
Prema agregatnom stanju, medicinski otpad je: (a) kruti; (b) tekući i (c) skupljeni plinoviti<br />
otpad.<br />
Prema svojstvima, medicinski otpad je: (a) opasan proizvodni otpad ili (b) neopasan<br />
proizvodni otpad.<br />
Opasan medicinski otpad s obzirom na opasna svojstava definirana posebnim propisom,<br />
dijeli se na: (a) infektivni; (b) kemijski otpad koji sadrži opasne tvari; (c) oštre predmete; (d)<br />
citotoksike i citostatike; (e) amalgamski otpad iz stomatološke zaštite i (f) ostali opasan<br />
otpad, tj. svaki ostali otpad medicinskog porijekla za koji se pretpostavlja da ima neko od<br />
opasnih svojstava.<br />
Neopasan medicinski otpad je onaj medicinski otpad koji nema ni jedno od prethodno<br />
navedenih opasnih svojstava.<br />
Proizvoñač medicinskog otpada je dužan proizvedeni medicinski otpad predati samo<br />
ovlaštenoj osobi. On ima pravo obradu, oporabu i/ili zbrinjavanje vlastitog medicinskog<br />
otpada obavljati i samostalno samo ukoliko raspolaže odgovarajućom opremom i uz<br />
pribavljenu dozvolu za gospodarenje medicinskim <strong>otpadom</strong>. Ovlaštena osoba za skupljanje i<br />
prijevoz medicinskog otpada, mora imati zaključen ugovor o preuzimanju skupljenog otpada<br />
s ovlaštenom osobom za obradu, oporabu i/ili zbrinjavanje medicinskog otpada.<br />
Proizvoñač opasnog medicinskog otpada dužan je propisno pakirati i ovlaštenoj osobi<br />
predati otpad kojeg je proizveo, uz odgovarajući prateći list.<br />
Obrada infektivnog medicinskog otpada obavlja se fizikalnim postupcima dezinfekcije,<br />
odnosno sterilizacije, a u nedostatku ureñaja može se primijeniti i kemijski postupak<br />
dezinfekcije (sterilizacije), kao što su fumigacija ili ostali odobreni postupci kojima se postiže<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 32
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
uklanjanje opasnih svojstava infektivnog medicinskog otpada. Termički postupci fizikalne<br />
obrade prihvatljiviji su od kemijske obrade i fumigacije, zbog manje štetnosti i emisija u<br />
okoliš. Samo u slučaju da su termički postupci obrade neizvedivi, potrebno je izabrati<br />
kemijski postupak ili obradu plinovitim fumigantima kao što je formaldehid ili ostalim<br />
metodama obrade postupcima koji su priznati i posjeduju odgovarajuće certifikate.<br />
Neobrañeni infektivni otpad mora se predati ovlaštenoj osobi za materijalnu oporabu ili<br />
energetsku oporabu opasnog medicinskog otpada postupcima spaljivanja i/ili suspaljivanja.<br />
Zbrinjavanje medicinskog otpada spaljivanjem, dopušteno je samo u slučaju kad na prostoru<br />
županije i njoj susjednih županija ne postoji ovlaštena osoba s postrojenjem za energetsku<br />
oporabu medicinskog otpada. Oporaba i/ili zbrinjavanje medicinskog otpada postupcima<br />
spaljivanja ili suspaljivanja, mora se obavljati isključivo u ovlaštenom postrojenju s<br />
kontinuiranim mjerenjem emisija štetnih plinova sukladno posebnom propisu, pri čemu<br />
emisije dioksina i furana ne smiju prijeći graničnu vrijednost sukladno posebnom propisu.<br />
Proizvoñač medicinskog otpada, dužan je sukladno Zakonu o otpadu i posebnim propisima<br />
kojima je ureñeno gospodarenje <strong>otpadom</strong> i meñunarodni promet <strong>otpadom</strong>, izvozom osigurati<br />
oporabu i/ili zbrinjavanje i onih vrsta i kategorija medicinskog otpada koje u Republici<br />
Hrvatskoj nije moguće obraditi, oporabiti i/ili zbrinuti.<br />
Nije dopušteno zbrinjavanje opasnog medicinskog otpada odlaganjem na odlagališta<br />
otpada.<br />
Gospodarenje patološkim <strong>otpadom</strong> kao što su dijelovi ljudskog tijela i slično, mora se<br />
provoditi pod posebnim uvjetima spaljivanjem u krematorijima ili zakapanjem u groblja, a<br />
gospodarenje patološkim <strong>otpadom</strong> životinjskog porijekla obavlja se u skladu s posebnim<br />
propisima.<br />
Gospodarenje korištenim oštrim predmetima zahtjeva poduzimanje mjera za prevenciju<br />
ozljeda i infekcije za vrijeme rukovanja. Takav se otpad mora se skupljati i zbrinjavati<br />
odvojeno od ostalog otpada. Spremnici za skupljanje oštrih predmeta moraju biti otporni na<br />
probijanje ili otjecanje tekućine.<br />
Oporaba i/ili zbrinjavanje farmaceutskog, citotoksičnog te kemijskog i sličnog opasnog<br />
medicinskog otpada, obavlja se u postrojenju ovlaštenom za oporabu i/ili zbrinjavanje<br />
opasnog otpada spaljivanjem.<br />
Ovlaštena osoba za obradu, oporabu i/ili zbrinjavanje opasnog medicinskog otpada,<br />
novonastalom otpadu mora odrediti novi ključni broj po posebnom propisu te osigurati<br />
materijalnu ili energetsku oporabu korisnih svojstava otpada koji nastaje obradom<br />
medicinskog otpada.<br />
Energetsku oporabu otpada koji nastaje obradom medicinskog otpada, obrañivač je dužan<br />
obaviti predajom ovlaštenoj spalionici otpada ili nekom drugom energetskom postrojenju<br />
ovlaštenom za spaljivanje ili suspaljivanje neopasnog otpada.<br />
Ukoliko u županiji i županijama koje graniče sa županijom na čijem prostoru je obrañeni<br />
medicinski otpad nastao, ne postoji spalionica otpada ili ovlaštena osoba koja upravlja<br />
energetskim postrojenjem za oporabu predmetnog otpada, ovaj je otpad dopušteno odložiti<br />
na odlagalište otpada, sukladno posebnom propisu.<br />
2.1.18. Pravilnik o gospodarenju otpadnim električnim i elektroničkim ureñajima i<br />
opremom<br />
Pravilnikom o gospodarenju otpadnim električnim i elektroničkim ureñajima i opremom<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 33
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
(Narodne novine broj 74/07.) propisuju se obveze i odgovornost proizvoñača električnog i<br />
elektroničkog (EE) otpada, odnosno otpadne električne i elektroničke opreme i ureñaja, način<br />
obilježavanja, način <strong>gospodarenja</strong> električnim i elektroničkim <strong>otpadom</strong>, vrste i iznosi naknada<br />
koje plaćaju obveznici plaćanja naknada, način i rokovi obračunavanja i plaćanja naknada,<br />
iznos naknada koje se plaćaju ovlaštenim osobama za skupljanje, obradu i oporabu<br />
električnog i elektroničkog otpada te druga pitanja u svezi <strong>gospodarenja</strong> električnim i<br />
elektroničkim <strong>otpadom</strong> u svrhu postizanja ciljeva propisanih ovim Pravilnikom.<br />
Cilj je ovog Pravilnika uspostavljanje sustava odvojenog skupljanja električnog i<br />
elektroničkog otpada radi njegove oporabe, zbrinjavanja, zaštite okoliša i zdravlja ljudi.<br />
Proizvoñač je dužan osigurati da je EE oprema koju stavlja na tržište proizvedena na<br />
način: (a) da je uporaba opasnih tvari smanjena na najmanju moguću mjeru; (b) da je<br />
moguće rastavljanje i oporaba, a posebno ponovna uporaba i recikliranje njezinih<br />
komponenata i materijala; (c) da su u najvećoj mogućoj mjeri uporabljeni reciklirani materijali;<br />
(d) da kada proizvod postane otpad, ne predstavlja opasnost ni štetu po ljudsko zdravlje i<br />
okoliš, kao ni zapreku ili poteškoću pri gospodarenju <strong>otpadom</strong>.<br />
Proizvoñač svojim proizvodnim postupcima ne smije sprečavati ponovnu uporabu otpadne<br />
EE opreme, osim ako ti postupci ne predstavljaju osobite prednosti u pogledu zaštite okoliša<br />
i/ili sigurnosnih zahtjeva.<br />
Gospodarenje EE <strong>otpadom</strong> je skup mjera koje obuhvaćaju odvojeno skupljanje, obradu,<br />
ponovnu uporabu dijelova EE otpada, oporabu i zbrinjavanje novonastalog otpada.<br />
Osobe ovlaštene za skupljanje, obradu i oporabu EE otpada stječu pravo skupljanja,<br />
obrade i oporabe na temelju koncesije.<br />
Posjednik mora EE otpad odvajati od komunalnog i ostalih vrsta otpada.<br />
Skupljanje i prijevoz EE otpada od posjednika mora se obavljati tako da se omogući<br />
ponovna uporaba, rastavljanje i oporaba, uključujući i recikliranje EE otpada.<br />
EE otpad koji se predaje skupljaču mora biti u stanju iz kojeg je vidljivo da nije prethodno<br />
rastavljan radi vañenja zasebnih komponenti. Takvim <strong>otpadom</strong> smatraju se i prethodno<br />
nerastavljeni dijelovi opreme koja se sastoji od više cjelina (ekrani kompjutora, elektromotori<br />
crpki ili kompresora i sl.)<br />
EE otpad iz kućanstva skupljač je dužan preuzeti unutar 30 dana od poziva.<br />
EE otpad podrazumijeva hladnjake, zamrzivače, perilice i sušilice rublja, perilice posuña,<br />
štednjake, električne radijatore, termoakumulacione peći, klima-ureñaje, TV prijamnike i drugi<br />
EE otpad mase veće od 30 kg.<br />
Skupljanje i prijevoz EE otpada obavlja se bez naplate.<br />
Posjednik je dužan skupljaču predati EE otpad i ispunjeni prateći list.<br />
Posjednik u kućanstvu, prilikom predaje EE otpada skupljaču, potvrñuje primopredaju EE<br />
otpada potpisom na obrascu PPEEO iz Dodatka V. ovog Pravilnika.<br />
U slučaju kada EE otpad predstavlja zdravstvenu ili sigurnosnu opasnost posjednik je o<br />
tome dužan obavijestiti skupljača.<br />
Posjednik, skupljač i obrañivač dužni su voditi Očevidnik o nastanku i tijeku otpada (ONTO)<br />
prema posebnom propisu.<br />
Skupljač je obvezan voditi evidenciju o količini i vrsti skupljenog EE otpada iz kućanstva na<br />
obrascu PPEEO iz Dodatka V. ovoga Pravilnika te na obrascu ISOEEO o ukupnoj količini i<br />
vrsti EE otpada kojeg je predao obrañivaču.<br />
Skupljač je dužan sav skupljeni EE otpad predati ovlaštenom obrañivaču uz prateći list.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 34
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Skupljač je dužan od posjednika preuzeti EE otpad u cijelosti i takvog ga predati<br />
obrañivaču.<br />
Skupljač je dužan podatke o prikupljenom EE otpadu jednom mjesečno dostaviti Fondu za<br />
zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, a ukupne podatke Agenciji za zaštitu okoliša<br />
jedanput godišnje do 31. siječnja tekuće godine za prethodnu.<br />
Obrañivač je dužan preuzeti skupljeni EE otpad od skupljača bez naplate te mu ovjeriti<br />
prateći list.<br />
Obrañivač mora imati grañevinu za skladištenje i obradu EE otpada u skladu s posebnim<br />
propisom te ispuniti zahtjeve iz Dodatka III. ovog Pravilnika.<br />
Obrada EE otpada uključuje izdvajanje svih tekućina i plinova te obradu sukladno Dodatku<br />
II. ovog Pravilnika.<br />
Ukoliko u RH ne postoje radni i tehnički kapaciteti za obradu i oporabu dijelova EE otpada<br />
ili ostataka nakon obrade, obrañivač će ih izvesti iz Republike Hrvatske o vlastitom trošku i<br />
Fondu dostaviti dokaz da je otpad izvezen na oporabu ili zbrinjavanje, oporabljen i/ili zbrinut,<br />
što dokazuje obrascem IIKOEEO iz Dodatka V. ovog Pravilnika i ovjerenim obrascem<br />
dokumenta o prekograničnom prometu <strong>otpadom</strong>, sukladno posebnom propisu.<br />
Obrañivač je dužan podatke o količini otpada preuzetog od skupljača, obrañenog i<br />
izvezenog dostaviti na obrascima IOOEO i IIKOEEO jednom mjesečno Fondu i ukupne<br />
podatke Agenciji jedanput godišnje do 31. siječnja tekuće godine za prethodnu.<br />
2.1.19. Pravilnik o gospodarenju grañevnim <strong>otpadom</strong><br />
Pravilnikom o gospodarenju grañevnim <strong>otpadom</strong> (Narodne novine broj 38/08.) propisuje se<br />
način <strong>gospodarenja</strong> grañevnim <strong>otpadom</strong> koji nastaje grañenjem, a koje je regulirano<br />
posebnim zakonom.<br />
Pravilnik se ne primjenjuje na: (a) gospodarenje grañevnim <strong>otpadom</strong> koji sadrži azbest i (b)<br />
iskope kojima se gospodari prema posebnim propisima, koji ureñuju gospodarenje<br />
mineralnim sirovinama.<br />
Gospodarenje grañevnim <strong>otpadom</strong> podrazumijeva skup aktivnosti i mjera koje obuhvaćaju<br />
odvojeno skupljanje, oporabu i/ili zbrinjavanje grañevnog otpada. Grañevni otpad ne smije se<br />
odložiti na mjestu nastanka, kao niti na lokacijama koje nisu za to predviñene.<br />
Posjednik grañevnog otpada dužan je snositi sve troškove <strong>gospodarenja</strong> grañevnim<br />
<strong>otpadom</strong>, kao i osigurati uvjete za odvojeno skupljanje i privremeno skladištenje grañevnog<br />
otpada. Odvojeno skupljanje i privremeno skladištenje grañevnog otpada posjednik<br />
grañevnog otpada mora povjeriti ovlaštenoj osobi. Ovlaštena osoba obavlja djelatnost<br />
<strong>gospodarenja</strong> grañevnim <strong>otpadom</strong> u reciklažnim dvorištima na stacionarnim ureñajima za<br />
oporabu, odnosno na gradilištu gdje nastaje grañevni otpad pomoću mobilnog ureñaja.<br />
Posjednik grañevnog otpada koji je izvoñač može na gradilištu na kojem nastaje grañevni<br />
otpad taj otpad i oporabiti u okviru registrirane djelatnosti i odgovarajuće dozvole za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong>. Posjednik grañevnog otpada može obavljati oporabu grañevnog<br />
otpada na mjestu njegova nastanka u ureñajima za materijalnu oporabu otpada. Takvi<br />
ureñaji moraju udovoljavati uvjetima propisanim posebnim propisom. Ovlaštena osoba može<br />
obavljati oporabu grañevnog otpada u ureñajima za materijalnu i/ili energetsku oporabu<br />
otpada. Takvi ureñaji moraju udovoljavati uvjetima propisanim posebnim propisom.<br />
Posjednik grañevnog otpada i ovlaštena osoba dužni su osigurati konačno zbrinjavanje ili<br />
oporabu iz grañevnog otpada izdvojenog i odvojeno skupljenog opasnog otpada.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 35
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Grañevni proizvod nastao materijalnom oporabom grañevnog otpada može se ponovo<br />
uporabiti u grañevne svrhe ukoliko udovoljava normama i uvjetima propisanim posebnim<br />
propisom. Odlaganje grañevnog otpada može se obavljati u slučajevima kada ga nije<br />
moguće materijalno i/ili energetski oporabiti i ponovno uporabiti u skladu s odredbama ovoga<br />
Pravilnika, kao i u slučaju kad grañevni otpad nastaje uklanjanjem bespravno izgrañenih<br />
grañevina ili njihovih dijelova u provedbi inspekcijskog rješenja. Grañevni otpad predviñen za<br />
odlaganje predaje se ovlaštenim osobama koje upravljaju odlagalištima otpada sukladno<br />
uvjetima propisanim posebnim propisom.<br />
Svaka pravna i fizička osoba (obrtnik) koja ima dozvolu, odnosno koncesiju prema Zakonu<br />
o otpadu (NN 178/04; 111/06) za pojedinu ili više djelatnosti <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, u<br />
slučaju <strong>gospodarenja</strong> grañevnim <strong>otpadom</strong> dužna je voditi očevidnike o nastanku i tijeku<br />
grañevnog otpada te prijavljivati nadležnim tijelima podatke o tom otpadu sukladno posebnim<br />
propisima.<br />
Ključne odredbe Pravilnika uključene su u članku 11. Pravilnika, a koje glase:<br />
(1) „Županije i Grad Zagreb dužni su u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga<br />
Pravilnika odrediti lokacije za gospodarenje grañevnim <strong>otpadom</strong> na svojem području.<br />
(2) Grad Zagreb i jedinice lokalne samouprave dužni su putem reciklažnih dvorišta osigurati<br />
preuzimanje grañevnog otpada sa svojeg područja.<br />
2.1.20. Pravilnik o načinima i uvjetima termičke obrade otpada<br />
Pravilnik o načinima i uvjetima termičke obrade otpada (Narodne novine broj 45/07.) se<br />
odnosi na sva postrojenja za spaljivanje i suspaljivanje otpada, uključujući postrojenja za<br />
pirolizu otpada te postrojenja i ureñaje koja spaljuju otpad u svrhu proizvodnje energije.<br />
Spalionica, tj. postrojenje za termičku obradu otpada je svaka nepokretna ili pokretna<br />
tehnička jedinica u kojoj se spaljuje otpad s iskorištavanjem topline proizvedene izgaranjem.<br />
Suspalionica, odnosno postrojenje za suspaljivanje otpada je nepokretno ili pokretno<br />
postrojenje čija je prvenstvena svrha proizvodnja energije ili materijalnih produkata i koje<br />
otpad koriste kao svoje redovno ili dopunsko gorivo, ili u kojem se otpad termički obrañuje<br />
radi konačnog zbrinjavanja. Pojmovi spalionice i suspalionice podrazumijeva i zemljište te<br />
sve ureñaje, linije, dimnjake, skladišta i sustave postrojenja.<br />
Pravilnikom se propisuju uvjeti za početak i prekid rada te uvjeti rada, način ulazne kontrole<br />
otpada, način zaštite zraka, tla i voda te gospodarenje ostacima iz procesa termičke obrade<br />
otpada. Cilj ovog Pravilnika je sprečavanje ili ograničavanje emisija štetnih tvari u zrak, tlo,<br />
površinske i podzemne vode kao i sprečavanje i ograničavanje rizika za ljudsko zdravlje,<br />
prouzročenih spaljivanjem i suspaljivanjem otpada.<br />
Spalionica i suspalionica mogu započeti operativnim radom nakon dobivanja dozvole za<br />
obavljanje djelatnosti termičke obrade otpada, a prema Zakonu o otpadu.<br />
U člancima 9.-12. propisani su postupci ulazne kontrole i prihvata otpada u spalionice i<br />
suspalionice. Spalionice i suspalionice kao obrañivači moraju voditi očevidnik o primljenim<br />
količinama, vrsti i kategoriji otpada. Otpad mogu primiti samo uz ispunjen prateći list i<br />
Deklaraciju o svojstvima otpada i/ili Izvješće o ispitivanju fizikalnih i kemijskih svojstava<br />
otpada prema Zakonu o otpadu. Pri tome, Izvješće o ispitivanju fizikalnih i kemijskih<br />
svojstava otpada mora minimalno sadržavati utvrñenu točku paljenja otpada, njegovu<br />
toplinsku vrijednost te udio halogena, vode, sumpora, pepela, polikloriranih bifenila PCB i<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 36
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
teških metala (Cr, Cd, Hg, Pb, Ni, V) u otpadu. Kod prihvata otpada obrañivač mora<br />
provjeriti, odgovara li otpad pratećoj dokumentaciji, te uzeti reprezentativne uzorke koje čuva<br />
najmanje mjesec dana (osim ako svojstva otpada to onemogućuju). Obrañivač ne smije<br />
preuzeti pošiljku otpada koja ne odgovara podacima iz pratećeg lista ili ako je prateća<br />
dokumentacija nepotpuna, odnosno može otpad vratiti pošiljatelju i zahtijevati provjeru<br />
(ponovno ispitivanje i slično).<br />
Spalionica i suspalionica moraju udovoljavati svim propisima o zaštiti zraka, tla i voda te<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>. Ukoliko posebnim propisom o zaštiti voda nisu odreñene strože<br />
vrijednosti graničnih koncentracija onečišćujućih tvari u otpadnim vodama od pročišćavanja<br />
dimnih plinova spalionica otpada, za iste su u ovom Pravilniku (članak 19. i tablica 1.3.11.-1)<br />
navedene granične vrijednosti.<br />
2.1.21. Zakon o prijevozu opasnih tvari<br />
Zakonom o prijevozu opasnih tvari (Narodne novine broj 79/07.) propisuju se uvjeti za<br />
prijevoz opasnih tvari u pojedinim granama prometa, obveze osoba koje sudjeluju u<br />
prijevozu, uvjeti za ambalažu i vozila, uvjeti za imenovanje sigurnosnih savjetnika te prava i<br />
dužnosti, nadležnost i uvjeti za provoñenje osposobljavanja osoba koje sudjeluju u prijevozu,<br />
nadležnost državnih tijela u vezi s tim prijevozom te nadzor nad provoñenjem zakona. Svrha<br />
je ovoga Zakona siguran prijevoz opasnih tvari. Odredbe ovoga Zakona ne primjenjuju se na<br />
prijevoz opasnih tvari u Oružanim snagama Republike Hrvatske, kao i na prijevoz opasnih<br />
tvari na teritoriju Republike Hrvatske koji obavljaju meñunarodne vojne organizacije ili vozila<br />
oružanih snaga drugih država na temelju ugovora. Propis o prijevozu opasnih tvari u<br />
Oružanim snagama RH donosi ministar obrane.<br />
Ovaj se Zakon primjenjuje na prijevoz opasnih tvari: (a) u cestovnom prometu; (b) u<br />
željezničkom prometu; (c) u prometu unutarnjim vodama te (d) u zračnom prometu.<br />
Za opasne tvari dopušteno je upotrebljavati samo ambalažu: (a) koja prema kvaliteti i izradi<br />
odgovara količini i posebnostima opasnih tvari koje se u njoj prevoze; (b) u kojoj je u skladu s<br />
ovim Zakonom dopušten prijevoz opasnih tvari; (c) koja je provjerena i odobrena sukladno<br />
odredbama ovoga Zakona i (d) koja ima znakove upozorenja, natpise, oznake i listice za<br />
označavanje opasnosti te druge podatke o opasnim tvarima i ambalaži sukladno odredbama<br />
ovoga Zakona.<br />
Odobrenje za ambalažu za prijevoz radioaktivnih tvari izdaje Državni zavod za zaštitu od<br />
zračenja.<br />
Odobrenje za ambalažu za prijevoz nuklearnih materijala izdaje Državni zavod za<br />
nuklearnu sigurnost.<br />
Odobrenje za ambalažu za prijevoz tekućih zapaljivih tvari i plinova, cisterni, fiksno<br />
pričvršćenih za vozilo, u cestovnom prometu izdaje pravna osoba koju ovlasti ministar<br />
nadležan za promet.<br />
Odobrenje za ambalažu za prijevoz ostalih opasnih tvari izdaje pravna osoba koju ovlasti<br />
ministar nadležan za gospodarstvo.<br />
Za prijevoz opasnih tvari može se upotrebljavati vozilo koje:<br />
je proizvedeno i opremljeno sukladno odredbama ugovora iz članka 3. ovoga Zakona;<br />
ima važeću Potvrdu o udovoljavanju vozila za prijevoz odreñenih opasnih tvari, ako je<br />
to odreñeno odredbama ugovora iz članka 3. ovoga Zakona i<br />
je označeno sukladno odredbama ugovora iz članka 3. ovoga Zakona.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 37
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Prijevoznik smije prevoziti opasne tvari ako: (a) je to dopušteno odredbama ugovora iz<br />
članka 3. ovoga Zakona; (b) posjeduje odobrenje za prijevoz opasnih tvari za koje je<br />
potrebno odobrenje za prijevoz iz članka 22. ili 25. ovoga Zakona; (c) su opasne tvari<br />
pakirane u ambalaži koja udovoljava uvjetima iz članka 5. ovoga Zakona; (d) su ispunjene<br />
odredbe o načinu prijevoza, zajedničkom utovaru, rukovanju i osiguranju opasnih tvari te<br />
čišćenju, otplinjavanju i dekontaminaciji teretnih prostora, te druge odredbe ugovora iz članka<br />
3. ovoga Zakona; (e) vozilo udovoljava uvjetima iz članka 10. ovoga Zakona i tehnički je<br />
ispravno; (f) je vozilo pravilno natovareno i opterećeno u skladu s najvećim dopuštenim<br />
količinama opasnih tvari u skladu s odredbama ugovora iz članka 3. ovoga Zakona, (g)<br />
posjeduje dokaz o osiguranju od odgovornosti za štetu prouzročenu trećim osobama; (h) su<br />
poštivane i druge mjere sigurnosti u skladu s odredbama ugovora iz članka 3. ovoga Zakona<br />
i drugim propisima kojima se ureñuje sigurnost prijevoza.<br />
Obveze primatelja su: (a) u najkraćem mogućem roku preuzeti opasne tvari; (b) očistiti<br />
vozilo i/ili teretni prostor te obaviti otplinjavanje ili dekontaminaciju i pobrinuti se da se nakon<br />
čišćenja, otplinjavanja ili dekontaminacije s vozila uklone znakovi upozorenja, natpisi, oznake<br />
i listiće za označavanje opasnosti, ako je to propisano odredbama ugovora iz članka 3.<br />
ovoga Zakona; (c) istovariti opasne tvari samo na za to odreñenom i posebno opremljenom<br />
mjestu za istovar; (d) poštivati i druge mjere sigurnosti u skladu s odredbama ugovora iz<br />
članka 3. ovoga Zakona i drugim propisima kojima se ureñuje sigurnost prijevoza.<br />
Prijevoznik je dužan opasne tvari koje su se za vrijeme prijevoza prosule ili istekle<br />
osigurati, prikupiti ili odstraniti, odnosno smjestiti na za to odreñeno mjesto ili ih na drugi<br />
način učiniti bezopasnim te o tome obavijestiti Državnu upravu za zaštitu i spašavanje.<br />
Ako prijevoznik nije u mogućnosti postupiti sukladno odredbama ovoga Zakona, dužan je<br />
pozvati pravnu ili fizičku osobu koja je ovlaštena za postupanje u slučaju nezgoda ili nesreća<br />
s opasnim tvarima, na račun prijevoznika. Prosute ili istekle opasne tvari i kontaminirani<br />
predmeti se moraju zbrinuti u skladu s posebnim propisima.<br />
2.1.22. Zakon o komunalnom gospodarstvu<br />
Zakonom o komunalnom gospodarstvu (Narodne novine broj 26/03., 82/04. i 178/04.)<br />
odreñuju se načela, način obavljanja i financiranja komunalnog gospodarstva te ostala<br />
pitanja glede svrhovitog obavljanja komunalnih djelatnosti.<br />
Pod komunalnim gospodarstvom u smislu ovoga Zakona razumijeva se obavljanje<br />
komunalnih djelatnosti, a naročito pružanje komunalnih usluga od interesa za fizičke i pravne<br />
osobe, te financiranje grañenja i održavanje objekata i ureñaja komunalne infrastrukture kao<br />
cjelovitog sustava na području jedinica lokalne samouprave (općine, gradovi, Grad Zagreb),<br />
kao i županija kada je to odreñeno ovim Zakonom. Komunalne djelatnosti obavljaju se kao<br />
javna služba.<br />
Jedinice lokalne samouprave te pravne i fizičke osobe koje obavljaju komunalne djelatnosti<br />
obvezne su na temelju ovoga Zakona i posebnih propisa: (a) osigurati trajno i kvalitetno<br />
obavljanje komunalnih djelatnosti; (b) osigurati održavanje komunalnih objekata i ureñaja u<br />
stanju funkcionalne sposobnosti; (c) osigurati obavljanje komunalnih djelatnosti na načelima<br />
održivog razvoja i (d) osigurati javnost rada.<br />
Komunalne djelatnosti u smislu ovoga Zakona su (a) opskrba pitkom vodom; (b) odvodnja i<br />
pročišćavanje otpadnih voda; (c) opskrba plinom; (d) opskrba toplinskom energijom (e)<br />
prijevoz putnika u javnom prometu; (f) održavanje čistoće; (g) odlaganje komunalnog otpada;<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 38
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
(h) održavanje javnih površina; (i) održavanje nerazvrstanih cesta; (j) tržnice na malo; (k)<br />
održavanje groblja i krematorija te obavljanje pogrebnih poslova; (l) obavljanje dimnjačarskih<br />
poslova i (m) javna rasvjeta.<br />
Pod održavanjem čistoće razumijeva se čišćenje javnih površina te skupljanje i odvoz<br />
komunalnog otpada na ureñena odlagališta utvrñena prema posebnim propisima.<br />
Pod odlaganjem komunalnog otpada razumijeva se obrañivanje i trajno odlaganje<br />
komunalnog otpada na odlagališta komunalnog otpada te saniranje i zatvaranje odlagališta,<br />
na temelju posebnih propisa.<br />
Komunalne djelatnosti mogu obavljati u skladu s odredbama ovoga Zakona:<br />
trgovačko društvo koje osniva jedinica lokalne samouprave<br />
javna ustanova koju osniva jedinica lokalne samouprave<br />
služba – vlastiti pogon, koju osniva jedinica lokalne samouprave<br />
pravna i fizička osoba na temelju ugovora o koncesiji<br />
pravna i fizička osoba na temelju ugovora o povjeravanju komunalnih poslova.<br />
Obavljanje komunalnih djelatnosti mogu zajednički organizirati više jedinica lokalne<br />
samouprave na jedan od načina propisanih u prethodnom tekstu. Jedinica lokalne<br />
samouprave koja nije u mogućnosti samostalno osigurati obavljanje komunalnih djelatnosti,<br />
odlukom svoga predstavničkog tijela obavljanje ovih poslova može povjeriti drugoj jedinici<br />
lokalne samouprave na području iste ili druge županije na temelju pisanog ugovora. Ako se<br />
sustav komunalne infrastrukture proteže na području više jedinica lokalne samouprave<br />
unutar jedne ili više županija, te čini jedinstvenu i nedjeljivu funkcionalnu cjelinu, jedinice<br />
lokalne samouprave obvezne su organizirati zajedničko obavljanje komunalnih djelatnosti<br />
putem trgovačkih društava u svom suvlasništvu. Ukoliko jedinica lokalne samouprave nije<br />
organizirala trajno i kvalitetno obavljanje pojedinih komunalnih djelatnosti, te održavanje<br />
pojedinih objekata i ureñaja komunalne infrastrukture u stanju funkcionalne sposobnosti,<br />
županija na čijem se području nalazi jedinica lokalne samouprave organizirat će obavljanje<br />
pojedine ili sviju komunalnih djelatnosti, odnosno održavanje objekata i ureñaja komunalne<br />
infrastrukture u stanju funkcionalne sposobnosti, na teret jedinice lokalne samouprave.<br />
Koncesijom se može steći pravo obavljanja komunalnih djelatnosti te izgradnja i korištenje<br />
objekata i ureñaja komunalne infrastrukture u cilju obavljanja niza komunalnih djelatnosti,<br />
meñu kojima i skupljanje i odvoz komunalnog otpada te odlaganje komunalnog otpada.<br />
Koncesiju dodjeljuje predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave pravnoj ili fizičkoj osobi<br />
registriranoj za obavljanje te djelatnosti. Koncesija u smislu ovoga Zakona može se dati do<br />
30 godina. Naknada za koncesiju uplaćuje se u korist proračuna jedinice lokalne<br />
samouprave – davatelja koncesije, a koristi se za grañenje objekata i ureñaja komunalne<br />
infrastrukture.<br />
2.1.23. Pravilnik o mjerilima, postupku i načinu odreñivanja iznosa naknade<br />
vlasnicima nekretnina i jedinicama lokalne samouprave<br />
Pravilnikom o mjerilima, postupku i načinu odreñivanja iznosa naknade vlasnicima<br />
nekretnina i jedinicama lokalne samouprave (Narodne novine broj 59/06.) utvrñuju se mjerila,<br />
postupak i način odreñivanja iznosa te način uplate i isplate naknade vlasnicima nekretnina<br />
koje se nalaze u zoni utjecaja grañevine čija je isključiva namjena zbrinjavanje otpada, kao i<br />
Gradu Zagrebu, odnosno jedinici lokalne samouprave na čijem području se nalazi grañevina<br />
kojoj je isključiva namjena zbrinjavanje otpada.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 39
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Odluku o mjerilima, postupku i načinu utvrñivanja naknade donose jedinice lokalne<br />
samouprave, koje su u propisanom roku dužne odrediti granicu od 500 m od grañevine za<br />
zbrinjavanje otpada. Temeljem rješenja upravnog tijela jedinice lokalne samouprave<br />
nadležnog za poslove zaštite okoliša, vlasnik ili nositelj prava na grañevini namijenjenoj<br />
zbrinjavanju otpada obvezan je svaki mjesec uplaćivati naknadu. Iznos naknade ne može biti<br />
veći od 30% iznosa po toni zbrinutog otpada.<br />
Pravo na naknadu za umanjenu tržišnu vrijednost nekretnine (stambena ili stambenoposlovna<br />
grañevina) ostvaruju vlasnici nekretnine pod uvjetima propisanim člankom 4., tj.<br />
ako:<br />
je vlasnik nekretninu stekao prije početka gradnje/sanacije ili rekonstrukcije grañevine<br />
namijenjene zbrinjavanju otpada<br />
je grañevina, namijenjena zbrinjavanju otpada, zakonito izgrañena<br />
se nekretnina nalazi na udaljenosti do 500 m od grañevine namijenjene zbrinjavanju<br />
otpada.<br />
U članku 5. ovog Pravilnika propisan je način izračunavanja razlika izmeñu tržišne<br />
vrijednosti nekretnine i umanjene vrijednosti nekretnine te je propisan koeficijent umanjenja<br />
tržišne vrijednosti nekretnine, a koji iznosi 0,15. Meñusobni odnosi izmeñu vlasnika<br />
nekretnine i jedinice lokalne samouprave ureñuju se ugovorom. Utvrñena razlika izmeñu<br />
tržišne vrijednosti nekretnine i umanjene vrijednosti nekretnine isplaćuje se tijekom pet<br />
godina u tromjesečnim obrocima. Pravo na ovu vrstu naknade vlasnik nekretnine može<br />
ostvariti samo jedanput.<br />
2.2. Strategija <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske<br />
2.2.1. Uvod<br />
Hrvatski Sabor donio je na sjednici, održanoj dana 14. listopada 2005. g., Strategiju<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske, a na temelju članka 8. Zakona o otpadu<br />
(Narodne novine broj 178/04). Svrha ove Strategije je da se na temelju općih načela EU s<br />
područja <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, uspostavi realan okvir unutar kojega će se u Hrvatskoj<br />
smanjiti količine otpada koji nastaje, a već nastalim <strong>otpadom</strong> će se gospodariti na<br />
postavkama održivog razvoja.<br />
Strategija gospodarenje <strong>otpadom</strong> RH je sastavni dio Strategije zaštite okoliša, koja je<br />
donesena sukladno članku 18. Zakona o zaštiti okoliša (Narodne novine broj 82/94, 128/99;<br />
važeći tekst: Narodne novine broj 110/07), a sadrži ocjenu postojećeg stanja na području<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, kao i osnovne ciljeve i mjere <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, a posebno<br />
mjere <strong>gospodarenja</strong> opasnim <strong>otpadom</strong>, te smjernice za uporabu i zbrinjavanje otpada. Na<br />
temelju ove Strategije, a sukladno članku 9. Zakona o otpadu i praksi EU, Vlada RH donijela<br />
je u meñuvremenu i <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Republici Hrvatskoj 2007.-2015.<br />
(Narodne novine broj 85/07).<br />
2.2.2. Elementi Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske<br />
Strategija <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske sadrži sljedeća poglavlja, relevantna<br />
za područje <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>:<br />
1. Uvod i polazne osnove<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 40
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
1.1. Svrha i opseg Strategije<br />
1.2. Osnovna načela<br />
1.3. Zakonodavni okvir<br />
1.4. Europski trendovi u gospodarenju <strong>otpadom</strong><br />
1.5. Vizija i prioriteti u gospodarenju <strong>otpadom</strong><br />
2. Postojeće stanje<br />
2.1. Ocjena stanja, problemi i zapreke<br />
2.2. Sudionici u gospodarenju <strong>otpadom</strong><br />
2.3. Tokovi otpada<br />
2.3.1. Komunalni otpad<br />
2.3.2. Grañevinski otpad i otpad od rušenja<br />
2.3.3. Proizvodni i rudarski otpad<br />
2.3.4. Poljoprivredni i šumarsko-drvni otpad<br />
2.3.5. Opasni otpad<br />
2.3.6. Ambalažni otpad<br />
2.3.7. Otpadna vozila<br />
2.3.8. Otpadne gume vozila<br />
2.3.9. Otpadna električna i elektronička oprema (EE otpad)<br />
2.3.10. Komunalni mulj<br />
2.3.11. Otpad životinjskog porijekla<br />
2.3.12. Otpadna ulja<br />
2.3.13. Otpadne baterije i akumulatori<br />
2.3.14. Postojana organska zagañivala<br />
2.3.15. Medicinski otpad<br />
2.4. Postupci <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
2.4.1. Izbjegavanje nastanka otpada i smanjivanje opasnih svojstava otpada<br />
2.4.2. Sakupljanje i prijevoz otpada<br />
2.4.3. Vrednovanje – oporaba otpada<br />
2.4.4. Konačno odlaganje<br />
2.5. Grañevine i postrojenja za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
2.6. Sanacija odlagališta i «crnih točaka»<br />
2.6.1. Odlagališta otpada<br />
2.6.2. «Crne točke» (stara opterećenja u okolišu)<br />
2.7. Aktivnosti Ministarstva zaštite okoliša, prostornog ureñenja i graditeljstva<br />
(MZOPUG) u 2004. g. i u prvom tromjesečju 2005. g.<br />
3. Ciljevi i mjere<br />
3.1. Strateški ciljevi<br />
3.2. Kvantitativni ciljevi<br />
3.3. Mjere za ostvarivanje ciljeva<br />
3.3.1. Opće mjere<br />
3.3.2. Posebne mjere<br />
4. Smjernice<br />
4.1. Koncept <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
4.2. Aktivnosti po pojedinim tokovima otpada<br />
4.2.1. Komunalni otpad<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 41
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
4.2.2. Grañevinski otpad i otpad od rušenja<br />
4.2.3. Proizvodni i rudarski otpad<br />
4.2.4. Poljoprivredni i šumarsko-drvni otpad<br />
4.2.5. Opasni otpad<br />
4.2.6. Ambalažni otpad<br />
4.2.7. Otpadna vozila<br />
4.2.8. Otpadne gume vozila<br />
4.2.9. Otpadna električna i elektronička oprema i ureñaji (EE-otpad)<br />
4.2.10. Komunalni mulj iz ureñaja za pročišćavanje otpadnih voda<br />
4.2.11. Otpad životinjskog porijekla<br />
4.2.12. Otpadna ulja<br />
4.2.13. Otpadne baterije i akumulatori<br />
4.2.14. Postojana organska zagañivala<br />
4.2.15. Medicinski otpad<br />
4.3. Sanacija odlagališta otpada i «crnih točaka»<br />
4.4. Odgovornosti u provedbi planiranih aktivnosti<br />
4.5. Instrumenti za provedbu planiranih aktivnosti<br />
4.6. Tijela nadležna za <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
5. Procjena investicija i izvori financiranja<br />
6. Zaključak<br />
2.2.3. Usvojeni strateški ciljevi i usklañivanje s praksom EU kao pretpostavka<br />
izrade nacionalnog <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
U okviru pristupnih pregovora s Europskom unijom, Hrvatska je na području <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> još prije nekoliko godina preuzela obvezu izraditi i nacionalni <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong>, a koji će biti pripremljen u skladu s važećom Direktivom EU o odlagalištima otpada<br />
91/31/EC. Provedba ove Direktive za našu je zemlju zahtjevan projekt i uključuje značajna<br />
ulaganja u tri područja:<br />
<br />
<br />
<br />
sanacija, zatvaranje i održavanje odlagališta otpada koja više nisu u upotrebi<br />
izbor lokacija, izgradnja i puštanje u rad novih odlagališta otpada, projektiranih prema<br />
najnovijim tehničkim i tehnološkim standardima<br />
izbor lokacija, izgradnja i puštanje u rad postrojenja za iskorištavanje i preradu,<br />
odnosno obradu otpada radi smanjenja količina biorazgradivog otpada za odlaganje<br />
(lokacije ovih postrojenja mogu se poklapati s lokacijama novih odlagališta otpada u<br />
okviru budućih županijskih i/ili regionalnih centara za gospodarenje <strong>otpadom</strong>).<br />
Očekuje se da koordinacija i suradnja jedinica lokalne samouprave meñusobno, kao i<br />
prema nadreñenim tijelima regionalne uprave i samouprave (županije), predstavlja važnu<br />
sastavnicu budućeg sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Hrvatskoj.<br />
O važnosti i osjetljivosti stanja <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u RH, posebno s aspekta<br />
vrednovanja te problematike od strane EU, jasno govori mišljenje Europske komisije o molbi<br />
Hrvatske za članstvo u EU od 20. travnja 2004. g.: “Gospodarenje <strong>otpadom</strong> je pojedinačno<br />
najveći problem u sektoru zaštite okoliša u Hrvatskoj. Ne samo da se zakonodavni okviri<br />
države moraju uskladiti sa zahtjevima i standardima EU, nego se ni postojeći hrvatski propisi<br />
još adekvatno ne provode. U tom smislu, potrebno je što prije donijeti i usvojiti nacionalni<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 42
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>. Postrojenja ili grañevine za povrat, reciklažu (oporabu) i<br />
odlaganje otpada su malobrojna i značajno zaostaju za standardima EU. Potrebno je<br />
uspostaviti sustave povrata i sakupljanja. Veći dio nastalog otpada se odlaže na<br />
odlagalištima, koja su daleko češće smještena na neovlaštenim lokacijama nego na<br />
službenim, i to u odnosu od najmanje 8:1 (pri čemu čak i mnoge službene lokacije nisu<br />
uspostavljene ni verificirane u skladu sa Zakonom o otpadu. U zemlji ne djeluje niti jedno<br />
odlagalište namijenjeno pohrani opasnog otpada. Ukratko, ovaj sektor predstavlja veliki<br />
izazov za Hrvatsku i bit će potreban veliki napor da se on uskladi s acquisom”.<br />
U skladu s navedenim, u Hrvatskoj je 2004. g. utemeljen Fond za zaštitu okoliša i<br />
energetsku učinkovitost, koji redovito financijski pomaže verificirano utvrñene projekte<br />
sanacije i zatvaranja dosadašnjih (neureñenih) odlagališta otpada i crnih točaka te aktivno<br />
sudjeluje u procesu karakterizacije lokacija te verifikacije, izgradnje i opremanja budućih<br />
županijskih (regionalnih) centara za gospodarenje <strong>otpadom</strong>. U tom smislu, prepoznati su i<br />
usvojeni strateški, a posebno kratkoročni ciljevi, čije je ostvarenje u meñuvremenu već<br />
započelo:<br />
Strateški ciljevi<br />
utemeljenje sistematičnog i opsežnog pristupa prema gospodarenju <strong>otpadom</strong>,<br />
uključujući preventivne mjere i popravne akcije.<br />
smanjenje nastanka otpada na razumno ostvarivoj razini<br />
ponovna upotreba otpada u što većoj mjeri<br />
što manji udio nastalog otpada pohranjivati na odlagalištima<br />
primjena kriterija EU na području <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
primjena teritorijalnog i hijerarhijski razgranatog pristupa za odvojeno sakupljanje,<br />
skladištenje i odlaganje otpada<br />
usvajanje metodologije i kriterija za izbor lokacija budućih odlagališta otpada.<br />
jačanje suradnje s drugim državama na području <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>,<br />
uključujući primjenu propisa o prekograničnom kretanju otpada, pristupanje<br />
konvencijama za prijevoz i kontrolu otpadnih tvari, zajedničku kontrolu uvoza i<br />
izvoza otpadnih materijala, uvoñenje poticaja za uspostavu tržišnih mehanizama u<br />
prekograničnom gospodarenju <strong>otpadom</strong>, kao i poticanje prerade sekundarnih<br />
materijala<br />
organiziranje takvog sustava za gospodarenje <strong>otpadom</strong> u kojemu će jasno biti<br />
definirani sudionici, njihove obaveze i prava, kao i sustavi institucionalne podrške<br />
te informacijski sustav<br />
stvaranje upravnih odbora u svrhu uspostave kontrole i savjetničke funkcije u<br />
procesu odlaganja otpada<br />
formuliranje obrazovnih programa, koji osiguravaju mogućnost stjecanja<br />
prihvatljive razine educiranosti, a s ciljem omogućenja ravnopravne komunikacije i<br />
informiranja svih sudionika.<br />
usmjeravanje glavnine troškova u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na subjekte koji<br />
stvaraju otpad ili su njegovi vlasnici<br />
oporavak, odnosno sanacija lokacija/područja devastiranih <strong>otpadom</strong>, i to prema<br />
prioritetima definiranim sanacijskim programima.<br />
Kratkoročni ciljevi<br />
<br />
usvajanje i donošenje nacionalne “Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>“<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 43
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
formuliranje i usvajanje kratkoročnog implementacijskog programa<br />
donošenje novog „Zakona o otpadu“ i odgovarajućih podzakonskih akata (uredbe,<br />
pravilnici i sl.)<br />
ocjenjivanje prikladnosti cjelokupnog teritorija RH s obzirom na izbor lokacija za<br />
odlaganje otpada različitih kategorija, odnosno smještaj županijskih/regionalnih<br />
centara za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
podrška osnivanju Kataloga otpada<br />
identificiranje područja devastiranih <strong>otpadom</strong> i odreñivanje prioriteta za sanaciju<br />
(oporavak) tih područja<br />
osiguranje pretpostavki za financiranje specifičnih akcija na području <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong><br />
utemeljenje organizacije za izradu i uspostavu Programa <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i<br />
pobuda za uspostavu informacijskog sustava<br />
pokretanje poticajnih mehanizama za učinkovit program <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
uspostaviti financiranje javnih poduzeća koja se bave zbrinjavanjem otpada<br />
razraditi sadržaje za obrazovne programe s područja <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
2.3. <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u RH za razdoblje 2007.-2015. godine<br />
2.3.1. Sadržaj <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske<br />
Na temelju Zakona o otpadu (Narodne novine broj 178/04. i 111/06.), članak 9., stavak 4.,<br />
Vlada RH je na sjednici održanoj 19. srpnja 2007. g. usvojila <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u<br />
Republici Hrvatskoj za razdoblje 2007. – 2015. godine (Narodne novine broj 85/07.). <strong>Plan</strong><br />
ima sljedeću tematsku strukturu:<br />
1. Osnovni ciljevi <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> 2007. – 2015.g.<br />
2. Zakonodavstvo RH za područje <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
2.1 Obveze iz postojeće i nove zakonske regulative<br />
2.1.1 Procjena utjecaja na okoliš i gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
3. EU okvir<br />
4. Analiza stanja u gospodarenju <strong>otpadom</strong> u RH<br />
4.1. Odvojeno sakupljanje otpada<br />
4.2. Praćenje tokova otpada i izvješćivanje<br />
4.2.1. Sadržaj info sustava i postojeće stanje<br />
4.3. Komunalni otpad<br />
4.3.1. Procjena količina komunalnog otpada<br />
4.3.2. Sastav komunalnog otpada<br />
4.4. Neopasni proizvodni otpad<br />
4.4.1. Prijavljene i odložene količine i vrste neopasnog proizvodnog otpada<br />
4.5. Opasni otpad<br />
4.5.1. Prijavljene količine i vrste opasnog otpada<br />
4.5.2. Procjena količina opasnog otpada<br />
4.5.3. Postojeća infrastruktura za gospodarenje opasnim <strong>otpadom</strong><br />
4.5.4. Izvoz opasnog otpada<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 44
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
4.6. Posebne kategorije otpada<br />
4.6.1. Medicinski otpad<br />
4.6.2. Otpadna ulja i ostali zauljeni otpad<br />
4.6.3. Otpadne baterije i akumulatori<br />
4.6.4. Otpad koji sadrži PCB<br />
4.6.5. Otpad koji sadrži azbest<br />
4.6.6. Otpad iz rudarstva i eksploatacije mineralnih sirovina<br />
4.6.7. Grañevinski otpad<br />
4.6.8. Nusproizvodi životinjskog porijekla<br />
4.6.9. Otpadni mulj iz ureñaja za pročišćavanje otpadnih voda<br />
4.6.10. Ambalaža i ambalažni otpad<br />
4.6.11. Otpadne gume<br />
4.6.12. Otpadna vozila<br />
4.6.13. Električki i elektronički otpad<br />
4.7. Odlagališta<br />
4.8. Crne točke<br />
4.8.1. Ostale lokacije<br />
4.9. Gospodarenje <strong>otpadom</strong> na otocima i u morskim lukama<br />
5. <strong>Plan</strong> organizacije sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske<br />
5.1. Postupci <strong>gospodarenja</strong> komunalnim <strong>otpadom</strong><br />
5.1.1. Prevencija nastajanja otpada<br />
5.1.2. Edukacija i komunikacija s javnošću<br />
5.1.3. Odvojeno prikupljanje<br />
5.1.4. Prevencija i smanjenje otpada koji nastaje u proizvodnim procesima<br />
5.2. Komunalni i neopasni proizvodni otpad<br />
5.2.1. Projekcija količina komunalnog otpada<br />
5.2.2. Smanjenje udjela biorazgradivog otpada<br />
5.2.3. Projekcije količina neopasnog proizvodnog otpada<br />
5.2.4. Sustav organiziranog sakupljanja komunalnog otpada<br />
5.2.5. Centar za gospodarenje <strong>otpadom</strong> (CGO)<br />
5.2.6. Reciklažno dvorište (RD)<br />
5.2.7. Pretovarna stanica (PS)<br />
5.2.8. Tehnološki postupci obrade i iskorištavanja komunalnog otpada prije<br />
konačnog zbrinjavanja<br />
5.3. Opasni otpad<br />
5.3.1. Projekcija količina opasnog otpada<br />
5.3.2. Centar za obradu opasnog otpada<br />
5.4. Posebne kategorije otpada<br />
5.4.1. Medicinski otpad<br />
5.4.2. Otpad koji sadrži azbest<br />
5.4.3. Otpad iz rudarstva i eksploatacije mineralnih sirovina<br />
5.4.4. Grañevinski otpad i otpad od rušenja<br />
5.4.5. Nusproizvodi životinjskog porijekla<br />
5.4.6. Otpadni mulj iz ureñaja za pročišćavanje otpadnih voda<br />
5.4.7. Ambalaža i ambalažni otpad<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 45
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
5.4.8. Otpadne gume<br />
5.4.9. Otpadna vozila<br />
5.4.10. Otpadna ulja<br />
5.4.11. Otpadne baterije i akumulatori<br />
5.4.12. Električki i elektronički otpad<br />
5.4.13. Otpad iz industrije titanovog dioksida<br />
5.5. Odlagališta otpada<br />
5.5.1. Podjela odlagališta<br />
5.5.2. Zatvaranje odlagališta te održavanje i nadzor nakon zatvaranja<br />
5.5.3. Dozvola za zbrinjavanje otpada<br />
5.5.4. Troškovi odlaganja otpada<br />
5.5.5. Kontrola i nadzor za vrijeme aktivnog korištenja odlagališta<br />
5.6. Centri za gospodarenje <strong>otpadom</strong> – lokacije<br />
5.6.1. Županijski koncept zbrinjavanja otpada<br />
5.6.2. Regionalni koncept zbrinjavanja otpada<br />
6. <strong>Plan</strong> financiranja sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH<br />
6.1. Izvori financiranja<br />
6.1.1. Sredstva državnog proračuna<br />
6.1.2. Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost (FZOEU)<br />
6.1.3. Sredstva JLS i JRS i sredstva komunalnih društava i krediti<br />
6.1.4. Europski fondovi<br />
6.1.5. Privatna ulaganja<br />
6.2. Procjena potrebnih sredstava za sanaciju odlagališta, crnih točaka i ostalih<br />
lokacija<br />
6.3. Procjena potrebnih sredstava za izgradnju CGO i uspostavu sustava<br />
<strong>gospodarenja</strong> neopasnim (komunalnim i proizvodnim) <strong>otpadom</strong><br />
6.3.1. Polazne pretpostavke<br />
6.3.2. Odabir tehnologije za procjenu troškova sustava <strong>gospodarenja</strong><br />
komunalnim <strong>otpadom</strong><br />
6.4. Pripremni radovi za izgradnju i uspostavu sustava<br />
6.4.1. Uvjeti sufinanciranja<br />
6.4.2. Dinamika sufinanciranja<br />
6.5. Strategija sufinanciranja izgradnje CGO i uspostave sustava<br />
6.6. Upravljanje sustavom<br />
6.7. Troškovi i prihodi<br />
6.7.1. Izračun cijene zbrinjavanja otpada<br />
7. <strong>Plan</strong> aktivnosti i provedbe plana u razdoblju 2007. – 2015. g.<br />
2.4. Zakonodavni okviri Europske unije<br />
2.4.1. Okvirni aspekt<br />
Okvir za europsku politiku <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> sadržan je u rezoluciji Vijeća EU o<br />
Strategiji <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> (97/C76/01), a koja se temelji na tada važećoj okvirnoj<br />
Direktivi o otpadu (75/442/EEC) i drugim europskim propisima na području <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong>. U tom pogledu, postoje sljedeća tri ključna europska načela:<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 46
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
sprečavanje nastajanja otpada<br />
reciklaža (oporaba) i ponovno korištenje i<br />
poboljšanje kvalitete konačnog zbrinjavanja i nadzora otpada.<br />
U dokumentu Kohezijska politika Europske unije kao podrška razvoju i zaposlenosti,<br />
(Strateške smjernice zajednice, 2007.-2013.), zemlje-članice zajednički nastoje maksimalno<br />
povećati svoju ekonomsku dobit i smanjiti troškove tako da onečišćenje okoliša onemoguće<br />
na samom njegovom izvoru. U sektoru <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> to znači da se prvenstvo daje<br />
prevenciji (sprečavanju) nastanka, reciklaži (oporabi) i biološkoj razgradnji otpada. Sve te<br />
mjere su jeftinije i osiguravaju veću zaposlenost stanovništva u odnosu na metodu<br />
spaljivanja i praksu odlaganja otpada.<br />
U kontekstu pristupanja RH u EU, usvajanje i početak provedbe <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> RH 2007.-2015. godine jedan je od kratkoročnih prioriteta, definiranih u Pristupnom<br />
partnerstvu. Pristupno partnerstvo glavni je instrument pretpristupne strategije zemljekandidata<br />
i EU, kojim se zajednički odreñuju kratkoročni i srednjoročni prioriteti na putu k<br />
punopravnom članstvu. Sukladno tome, usvajanje i početak provedbe <strong>Plan</strong>a je prioritet, za<br />
kojega se utvrñuje financijska pomoć EU zemlji-kandidatu, a u cilju ispunjavanja <strong>Plan</strong>a i<br />
uvjeta vezanih uz tu financijsku pomoć.<br />
Direktive EU za područje <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> podijeljene su u četiri skupine, i to ovisno<br />
o tome propisuju li:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
okvir <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> (Okvirna direktiva o otpadu i Direktiva o opasnom<br />
otpadu)<br />
posebne tokove otpada (Direktiva o ambalaži i ambalažnom otpadu, Direktiva o<br />
zbrinjavanju otpadnih ulja, Direktiva o otpadu iz industrije, u kojoj se koristi titandioksid,<br />
Direktiva o otpadnim vozilima, Direktiva o mulju iz ureñaja za pročišćavanje<br />
otpadnih voda, Direktiva o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi i ureñajima,<br />
Direktiva o baterijama i akumulatorima koji sadrže odreñene opasne tvari, Direktiva o<br />
zbrinjavanju polikloriranih bifenila /PCB/ i polikloriranih terfenila)<br />
pošiljke otpada, uvoz i izvoz otpada (Uredba o nadzoru i kontroli otpreme otpada<br />
unutar područja, na području i s područja Europske Unije) i<br />
grañevine za obradu i odlaganje otpada (Direktiva o odlagalištima otpada, Direktiva o<br />
spaljivanju otpada, Direktiva o integriranoj prevenciji i kontroli onečišćenja).<br />
Tri direktive EU – Okvirna direktiva o otpadu, Direktiva o opasnom otpadu i Direktiva o<br />
ambalaži i ambalažnom otpadu izravno propisuju obvezu planiranja <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>,<br />
i to tako da se od nadležnih tijela traži izrada planova <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>. Meñutim,<br />
tijekom izrade planova <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> potrebno je u obzir uzeti i<br />
druge europske propise (direktive) koji se odnose na posebne tokove otpada te na objekte<br />
za obradu i odlaganje otpada. Najvažnije europske direktive u sektoru <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> su:<br />
Okvirna direktiva o otpadu 2006/12/EC<br />
Direktiva o odlagalištima otpada 1999/31/EC<br />
Direktiva o opasnom otpadu 91/689/EEC s dodacima 94/31/EC i 166/2006<br />
Direktiva o mulju s ureñaja za pročišćavanje otpadnih voda 86/278/EEC<br />
Direktiva o spaljivanju otpada 2000/76/EC<br />
Direktiva o ambalaži i ambalažnom otpadu 94/62/EC s dodacima 2005/20/EC,<br />
2004/12/EC i 1882/2003.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 47
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Šesti akcijski plan EU Okoliš 2010. g. - naša budućnost, naš izbor, usvojen 2001. godine,<br />
utvrñuje aktivnosti prevencije i <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> kao jednog od četiri glavna prioriteta,<br />
a s primarnim ciljem razdvajanja procesa nastajanja otpada od gospodarskih aktivnosti.<br />
2.4.2. Pregled propisa EU o gospodarenju <strong>otpadom</strong><br />
Kao što je vidljivo iz slike 2.4.2-1., smjernice ili direktive EU su organizirane u četiri<br />
skupine: (a) Okvirni dokumenti sa Smjernicom o otpadu i Smjernicom o opasnom otpadu;<br />
(b) Posebni tokovi otpada; (c) Postrojenja za obradu i odlaganje otpada (d) Prijevoz, uvoz i<br />
izvoz otpada. Okvirna smjernica o otpadu (75/442/EEC) ujedno predstavlja i dio krovne<br />
regulative EU. Ova Smjernica utvrñuje osnovne zahtjeve za sve tipove otpada, osim ukoliko<br />
oni nisu posebno regulirani kroz druge smjernice. Drugi dio zakonodavstva o otpadu odnosi<br />
se na Smjernicu o opasnom otpadu (Hazardous Waste Directive), koja se odnosi na<br />
gospodarenje, sanaciju i pravilno odlaganje otpada.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 48
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Posebni tokovi otpada Okvirni dokumenti<br />
Postrojenja za obradu i<br />
odlaganje otpada<br />
Smjernica o odlaganju<br />
otpadnih ulja (75/439/EEC)<br />
Smjernica o otpadu iz<br />
proizvodnje titanovog<br />
dioksida (78/176/EEC)<br />
Smjernica o muljevina iz<br />
otpadnih voda (86/228/EEC)<br />
Smjernica o baterijama i<br />
akumulatorima koji sadrže<br />
opasne tvari (91/157/EEC)<br />
Smjernica o ambalaži i<br />
ambalažnom otpadu<br />
(94/62/EC)<br />
Smjernica o odlaganju<br />
PCB/PCT (96/59/EC)<br />
Smjernica o otpadnim<br />
vozilima (2000/59/EC)<br />
Smjernica o prihvatnim<br />
postrojenjima u lukama<br />
(2000/59/EC)<br />
Smjernica o otpadnoj<br />
električnoj i elektroničkoj<br />
opremi (2002/96/EC)<br />
Okvirna smjernica o<br />
otpadu (75/442/EEC)<br />
Smjernica o opasnom<br />
otpadu (91/689/EEC)<br />
Prijevoz, izvoz i uvoz<br />
otpada<br />
Uredba o nadzoru i<br />
kontroli prekograničnog<br />
prometa otpada<br />
(Reg./EEC/259/93)<br />
Smjernica o spaljivanju<br />
komunalnog otpada<br />
(89/429/EEC; 89/369/EEC)<br />
Smjernica o spaljivanju<br />
opasnog otpada (94/67/EC)<br />
Smjernica o spaljivanju<br />
otpada (2000/76/EC)<br />
Smjernica o integriranom<br />
sprečavanju i kontroli<br />
onečišćenja (96/61/EC)<br />
Slika 2.4.2-1. Pregled važećih direktiva Europske unije o otpadu<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 49<br />
Treatment and disposal<br />
facilities<br />
Municipal waste incineration<br />
(89/429/EEC &89/369/EEC)<br />
Hazardous waste incineration<br />
(94/67/EC)<br />
Incineration of waste<br />
(2000/76/EC)<br />
(repeals the three directives<br />
above)<br />
Landfill of waste<br />
(99/31/EC)<br />
Integrated pollution<br />
prevention and control<br />
(96/61/EC)<br />
(covers some recovery
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Pored krovne, Okvirne smjernice o otpadu (75/442/EEC), znatnim brojem smjernica<br />
regulira se postupanje drugim, specifičnim vrstama otpada. Tako su npr. regulirana pitanja<br />
otpada od titan-dioksida, ambalažnog otpada, otpadnih ulja, PCB i PCT, baterija i<br />
akumulatora, kanalizacijskih muljeva, starih automobila (olupina) te električnog i<br />
elektroničkog otpada. Posebne smjernice reguliraju opremu za prihvat otpada s brodova i<br />
ostatke brodskog tereta (cargo) u lukama. Naposljetku, posebna skupina smjernica ureñuje i<br />
upravljanje obradom otpada - spaljivanje komunalnog i opasnog otpada te odlaganje otpada<br />
na odlagališta. Prema Smjernici 96/61/EC za integriranu prevenciju i kontrolu onečišćenja, za<br />
pojedine je zahvate na području <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> potrebne ishoditi posebne dozvole.<br />
Obveza za države-članice EU o izradi <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> postavljena je u<br />
Smjernici 75/442/EEC od 15. srpnja 1975. g. Ova se regulativa odnosi bilo na koju tvar ili<br />
objekt, kojeg posjednik odbaci ili namjerava odbaciti, a što obuhvaća sve vrste otpada.<br />
Meñutim, zakonodavni akti EU pri tome ne uključuju plinovite otpadne vode, kao i neke druge<br />
vrste otpada (npr. radioaktivni otpad i otpadne vode).<br />
Nadležno tijelo dužno je izraditi <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, koji se posebno odnosi na:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
vrstu, količinu i porijeklo otpada koji se oporabljuje ili odlaže<br />
opće tehničke zahtjeve<br />
svaki od mogućih posebnih uvjeta za odreñenu vrstu otpada i<br />
odgovarajuća mjesta za odlaganje ili objekte u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Takav se <strong>Plan</strong> npr. može odnositi na:<br />
<br />
<br />
<br />
fizičke ili pravne osobe, ovlaštene za provedbu aktivnosti <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
procijenjene troškove sanacije i odlaganja; i<br />
odgovarajuće mjere potpore racionalizaciji prikupljanja, razvrstavanja i obradi<br />
otpada.<br />
Pored općih zahtjeva za planiranje poslova u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, u Smjernici<br />
za opasni otpad propisuje se da su države-članice obvezne izraditi posebne planove za<br />
gospodarenje opasnim <strong>otpadom</strong>. Pored toga, na temelju Smjernice za ambalažni otpad<br />
zahtijeva se od država-članica da u <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> dodaju posebno poglavlje o<br />
gospodarenju ambalažnim <strong>otpadom</strong>.<br />
2.4.3. Načela EU o gospodarenju <strong>otpadom</strong><br />
Načela utvrñena u Smjernici 75 442/EEC i Strategiji EU o gospodarenju <strong>otpadom</strong> vrlo su<br />
značajna za planiranje <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> te se mogu sažeti na sljedeće:<br />
zbog osiguranja i očuvanja prirode i resursa, proizvodnja otpada mora biti minimizirana<br />
i a njegov nastanak izbjegnut gdje god je to moguće<br />
osigurati smanjenje utjecaja otpada na ljudsko zdravlje i okoliš, a posebno smanjiti<br />
količinu opasnih tvari u otpadu, i to primjenom načela poduzimanja mjera opreza<br />
osigurati da proizvoñači otpada ili onečišćivači okoliša plaćaju punu cijenu njihovih<br />
aktivnosti, i to primjenom načela onečišćivač plaća i proizvoñač odgovara.<br />
izgradnjom integrirane i prikladne mreže odlagališta otpada i drugih objekata u sustavu<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, a na temelju načela blizine i samodostatnosti, osigurati<br />
izgradnju adekvatne infrastrukture.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 50
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Uključivanje i primjena navedenih načela predstavlja značajnu evoluciju u sustavu<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, počevši od davanja najvišeg prioriteta tim aktivnostima do aspekata<br />
opremljenosti i infrastrukture. Pored toga, bitno su u razmatranje uključeni i aspekti zaštite<br />
zdravlja ljudi i očuvanja stanja okoliša te, napokon, integriranje skrbi o očuvanju prirode i<br />
prirodnih bogatstava (zaliha).<br />
U Smjernici 75/442/EEC definirani su različiti načini obrade otpada. Istaknuta je razlika<br />
izmeñu pojma „oporavak”, a koji se odnosi na oblike obrade otpada kojima se osigurava<br />
korištenje (npr. recikliranje i spaljivanje pomoću energije dobivene „oporavkom” otpada) i<br />
odlaganje otpada (način odlaganja otpada kod kojega se resursi od otpada – poput npr.<br />
spaljivanja bez energije dobivene „oporavkom” otpada i odlaganja ne primjenjuju.<br />
Izbjegavanje nastanka (prevencija) otpada kao strateški element u politici otpada EU,<br />
postaje sve važnija. Očito je da se u zemljama EU povećava količina otpada koji se proizvodi<br />
svake godine, i to brže od prosječnog rasta gospodarstva. Budući da je jedan od glavnih<br />
ciljeva EU osigurati gospodarski rast i blagostanje, važno je odvojiti odnos, tj. korelaciju<br />
izmeñu gospodarskog rasta i proizvodnje otpada.<br />
Inicijative sprečavanja nastanka otpada obuhvaćaju industrijski sektor, i to promoviranjem<br />
upotrebe čišćih tehnologija, privatnih kuća, škola i dr. akcijama podizanja razine educiranosti<br />
stanovništva i, posljedično, formiranja javne svijesti.<br />
Budući da izbjegavanje nastanka otpada, tj. prevencija ima najviši prioritet meñu načelima<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u EU, potrebno je učiniti dodatne napore da bi se ostvarilo smanjenje<br />
količine proizvedenog otpada. Dva najčešće korištena pojma, vezana za ovo područje su<br />
„prevencija otpada” i „smanjenje količina otpada”.<br />
Smanjenje količina nastalog otpada ipak je značenjem nešto širi pojam nego prevencija.<br />
Naime, “prevencija otpada” u našem smislu obuhvaća sprečavanje nastanka, tj. ”smanjivanje<br />
količina u samom izvoru” i “ponovnu upotrebu otpada”. “Smanjenje količina nastalog otpada”<br />
takoñer uključuje primjenu mjera <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i odgovarajuća “kvalitetna<br />
poboljšanja”, kao što je to npr. smanjenje udjela opasnih tvari i “recikliranje”.<br />
Odlagališta otpada rangirana su hijerarhijski najniže zbog toga što se odlaganjem otpada<br />
onemogućuje sekundarno iskorištavanje sirovina u otpadu. Meñutim, odlagališta otpada i<br />
dalje se u zemljama EU koriste kao najčešći način obrade otpada.<br />
Potrebno je izdvojiti nekoliko vrsta utjecaja kojima odlagališta otpada djeluju na okoliš.<br />
Jedan od tih utjecaja je emisija "stakleničkih" plinova, meñu kojima posebno značenje ima<br />
plin metan (CH 4 ). Osim toga, procjedne vode mogu izazvati neugodne mirise oko odlagališta.<br />
Neke smjernice EU uključuju odreñene ciljeve značajne za “oporavak”, recikliranje i<br />
ponovnu upotrebu. To su smjernice za ambalažu i ambalažni otpad, smjernice za stara<br />
vozila i smjernice za otpadnu električnu i elektroničku opremu i ureñaje. Ciljevi tih smjernica<br />
navedeni su u tablici 2.4.3-1.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 51
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Tablica 2.4.3-1. Smjernica EU za ambalažu i ambalažni otpad: postojeći i predloženi ciljevi<br />
Predmet Ciljevi 94/62/EC Novi ciljevi Prijedloga<br />
Krajnji cilj sanacije minimalno 50%; maksimalno 65% minimalno 60%<br />
Krajnji cilj recikliranja minimalno 25%; maksimalno 45% minimalno 55%; maksimalno 80%<br />
Ciljevi recikliranja po vrsti otpadnog materijala:<br />
- staklo 15% 60%<br />
- papir / karton 15% 60%<br />
- metali 15% 50%<br />
- plastika 15% 22,5%<br />
- drvo - 15%<br />
Godina ostvarivanja cilja 30. lipnja 2001. 31. prosinca 2008.<br />
Nekoliko je razloga zašto se Smjernica o odlagalištima (99/31/EC) temelji na smanjenju<br />
količine biorazgradivog komunalnog otpada, koji će se trajno pohraniti na odlagalištu. Naime,<br />
do 2016. g. potrebno je smanjiti udio biorazgradivog otpada za odlaganje na 35% ukupne<br />
količine otpada proizvedene 1995. g. To, uz pretpostavku da se ukupne količine otpada neće<br />
ubuduće povećavati, odgovara smanjenju od oko 70 milijuna t biorazgradivog komunalnog<br />
otpada u zemljama EU 2016. g.,<br />
Tablica 2.4.3-2. Biorazgradivi komunalni otpad: ciljevi za smanjenje otpada za odlaganje<br />
Rok<br />
ostvarenja cilja<br />
U skladu s količinom biorazgradivog komunalnog otpada<br />
proizvedenog 1995. g., otpad za odlaganje mora se smanjiti na:<br />
26. srpnja 2006. 75%<br />
16. srpnja 2009. 50%<br />
16. srpnja 2016. 35%<br />
Države-članice koje su do sada odlagale više od 80% svog komunalnog otpada na<br />
odlagališta, mogu odgoditi predložene ciljeve za razdoblje od najviše 4 godine.<br />
2.4.4. Smjernice (direktive) EU o gospodarenju <strong>otpadom</strong><br />
2.4.4.1. Okvirna smjernica o otpadu (75/442/EEC)<br />
Predmet ove Smjernice (a koja predstavlja nadopunu Smjernice 91/156/EEC) je osnivanje<br />
ispravnog režima kontrole otpada. U skladu s time, imenovana nacionalna nadležna tijela<br />
obvezuju se izraditi <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>. Revidirana Smjernica 75/442/EEC iz 1991.<br />
g. pruža zakonsku podlogu za postupke izbjegavanja, <strong>gospodarenja</strong> i odlaganja otpada, a<br />
suglasno prethodno donesenoj Strategiji <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> iz 1989. g.<br />
U skladu s Okvirnom smjernicom o otpadu, države-članice EU moraju poticati sprečavanje<br />
nastanka ili smanjenje nastalih količina (redukciju) otpada i razine njegove štetnosti, i to<br />
poticanjem razvoja čistih tehnologija te poboljšanjem tehničkih i tehnoloških rješenja u<br />
postupanju <strong>otpadom</strong>, a posebno njegovom odlaganju. Nadalje, nužno je poticati recikliranje<br />
otpada, uključujući njegovu upotrebu kao izvora energije, a zabraniti nekontrolirano<br />
odbacivanje i odlaganje otpada. Osnivanje primjerene mreže odlagališta i drugih postrojenja<br />
u sustavu postupanja <strong>otpadom</strong> zadatak je koji proizlazi iz aktivne suradnje država-članica, pri<br />
čemu se očekuje primjena najboljih raspoloživih tehnologija u okvirima razumno predviñenih<br />
troškova.<br />
Ova se Smjernica smatra okvirnim propisom u smislu što njezinom primjenom države<br />
članice mogu kontrolirati postupanje s <strong>otpadom</strong> na području cijele države, a ne samo u<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 52
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
lokalnim okvirima, kako je to pretežno bilo prije, te predstavlja model <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
u EU. Smjernica zahtijeva od svih zemalja-članica da se otpad zbrinjava uz postupke<br />
oporabe i recikliranja te da se odlaže bez ugrožavanja ljudskog zdravlja i nanošenja šteta<br />
okolišu, uz zabranu bacanja i nekontroliranog odlaganja otpada. U skladu s postavljenim<br />
zahtjevima, prednost je dana prevenciji ili smanjenju otpada i njegove štetnosti. Takoñer je<br />
postavljen zahtjev državama-članicama da rade na djelotvornijem sprečavanju nastanka,<br />
reciklaže i prerade otpada. Dopuna Smjernice 91/156/EEC potiče mjere za smanjenje<br />
proizvodnje otpada i ponovnu uporabu („recovery“) otpada i zahtjeva od svih onih koji rukuju<br />
s <strong>otpadom</strong> (proizvoñači, skupljači i obrañivači) da čuvaju podatke o količinama, porijeklu i<br />
vrsti otpada, posebnim uvjetima rukovanja, destinaciji, načinu prijevoza i metodama obrade,<br />
kao i izvješća za potrebe ovlaštenih institucija. Gdje god je to moguće, prednost u obradi<br />
otpada potrebno je dati metodama oporabe uz recikliranje, dok je odlaganje i spaljivanje<br />
otpada bez oporabe energije na najnižem mjestu hijerarhije u postupanju s <strong>otpadom</strong>.<br />
Osnovna svrha ove Smjernice je da se u postupanju <strong>otpadom</strong> potakne prevencija i<br />
recikliranje otpada, utvrde planovi za njegovo sigurno zbrinjavanje, osiguraju odgovarajuće<br />
administrativne mjere za kontrolu postupanja <strong>otpadom</strong> te da se osigura uspostava sustava<br />
ovlaštenih tvrtki (tj. stvore pretpostavke za davanje ovlaštenja i kontrolu takvih tvrtki), a koje<br />
se bave skupljanjem, recikliranjem/regeneriranjem i/ili odlaganjem otpada. Ovom su<br />
Smjernicom definirani i osnovni relevantni pojmovi iz područja <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Smjernica sadrži i četiri dodatka, kojima se odreñuje kategorija otpada i postupci postupanja<br />
s <strong>otpadom</strong>.<br />
Od država-članica se zahtijeva da uspostave integriranu i adekvatnu mrežu ureñaja za<br />
obradu otpada, kako bi se cijeloj EU omogućilo da postane samodostatna na području<br />
postupanja <strong>otpadom</strong>. Stoga se i od zemalja-članica takoñer zahtijeva da i se one razvojno<br />
okrenu prema samodostatnosti.<br />
Neiscrpan popis ključnih brojeva otpada i njihova klasifikacija, poznat kao Europski katalog<br />
otpada, koji sadrži i integrirani popis opasnog otpada, usvojen je odlukom Komisije<br />
2000/532/EC 2 i dopunjen odlukom 2001/537/EC 3 od 23.07.2001. g., koja se primjenjuje od<br />
01. siječnja 2002. g. (a koja ukida i zamjenjuje sve ranije odluke: 94/3/EC 4 i 94/904/EC 5<br />
odvojena lista opasnog otpada). Otpad koji se nalazi na popisu identificiran je sa 6 brojevnih<br />
znakova. Uvrštenje u popis otpada mjerodavno je samo u slučaju da je prethodno<br />
zadovoljena definicija pojma „otpad“ iz članka 1. Smjernice o otpadu, a koja glasi: “Otpad je<br />
svaka tvar ili predmet, naveden u kategorizaciji prema Aneksu I., koje vlasnik odlaže,<br />
namjerava odložiti ili zahtijeva da bude odloženo.” Popis kategorija otpada sastoji se od 20<br />
velikih skupina, izdvojenih prema specifičnim djelatnostima u kojima otpad nastaje.<br />
U Smjernici se, pored navedenoga, utvrñuje da se u planovima <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
trebaju identificirati sljedeći sadržaji: (a) oporaba, odnosno odlaganje otpada; (b) tehničke<br />
mjere za oporabu ili odlaganje; (c) posebni načini postupanja za pojedine vrste otpada i (d)<br />
prikladne lokacije za smještaj odlagališta otpada i/ili drugih postrojenja za obradu otpada.<br />
2 2000/532/EC, OJ L 226, 06.09.2000., str. 4<br />
3 2001/537/EC, OJ L 203, 28.07.2001., str. 18<br />
4 94/3/EC, OJ L 5, 07.01.1994., str. 15<br />
5 94/904/EC, OJ L 356, 31.12.1994., str.14<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 53
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
2.4.4.2. Smjernica o opasnom otpadu (91/689/EEC)<br />
U smislu primjene ove Smjernice, države-članice EU dužne su osigurati identifikaciju svih<br />
odlagališta opasnog otpada te obveznu primjenu standarda EU i drugih meñunarodnih<br />
standarda označavanja opasnog otpada tijekom njegova sakupljanja, prijevoza, skladištenja i<br />
odlaganja. Nadležna državna tijela se obvezuju pregledati proizvodne linije i tokove nastanka<br />
opasnog otpada te kontrolirati proizvodne pogone u kojima se opasni otpad (privremeno)<br />
skladišti i prijevozna sredstva u kojima se on prevozi na mjesto daljnje obrade ili odlaganja.<br />
Ova Smjernica zamjenjuje raniju Smjernicu o toksičnom i opasnom otpadu (78/319/EEC 6 ),<br />
koja je prestala važiti s 27. lipnja 1995. g. Ovom se Smjernicom utvrñuju mjere koje se<br />
moraju primjenjivati pri postupanju s opasnim <strong>otpadom</strong> (slično kao i u Okvirnoj smjernici o<br />
otpadu 75/442/EEC, ali znatno strože). Detaljan popis opasnog otpada, naveden u Odluci<br />
Vijeća 94/904/EC, proizašloj iz Europskog kataloga otpada, uključen je od početka 2000. g. u<br />
zajednički Katalog otpada (2000/532/EC), u kojemu su ključni brojevi opasnog otpada<br />
označeni zvjezdicom.<br />
Gospodarenje opasnim <strong>otpadom</strong> zahtijeva posebne i stroge dozvole te postupke nadzora:<br />
zemlje članice se obvezuju voditi katastar svih mjesta nastanka opasnog otpada s njegovom<br />
identifikacijom. Neophodno je osigurati voñenje podataka o vrstama i količinama opasnog<br />
otpada od strane svih sudionika u procesu postupanja s <strong>otpadom</strong>, zabranjeno je miješanje<br />
opasnog otpada s neopasnim, kao i miješanje različitih kategorija opasnog otpada<br />
meñusobno. Za svako postupanje opasnim <strong>otpadom</strong>, uključujući i oporabu, moraju se ishoditi<br />
dozvole izdane od nadležnih tijela. Svi sudionici u procesu postupanja opasnim <strong>otpadom</strong><br />
podliježu periodičkim provjerama inspekcije. Neophodno je uspostaviti nacionalna pravila za<br />
točno utvrñivanje i klasifikaciju opasnog otpada, kao i postaviti zahtjeve i izraditi smjernice<br />
vezane uz njihovu oporabu i odlaganje koje će neće biti štetne za okoliš i zdravlje ljudi.<br />
Nadležna državna tijela obvezuju se provesti tehničke ekspertize, a u svrhu ispitivanja razine<br />
opasnosti otpada. Zbog poboljšanja učinkovitosti postupanja s opasnim <strong>otpadom</strong>, u<br />
zemljama EU se u redovitu praksu uvode precizni i ujednačeni nazivi pojedinih vrsta<br />
opasnog otpada. Takoñer, moraju se razviti tehničke sposobnosti i odgovarajuća<br />
infrastruktura kako bi se izbjegao rizik od neadekvatne oporabe i odlaganja. U postupku<br />
izgradnje je Središnja baza podataka o opasnom otpadu, pomoću koje će se ostvariti<br />
pretpostavke za ispunjavanje obveze davanja informacija od strane Europske komisije, a u<br />
svezi s javno objavljenim planovima <strong>gospodarenja</strong> opasnim <strong>otpadom</strong>, izdanim od strane<br />
nadležnih državnih tijela.<br />
2.4.4.3. Smjernica o odlagalištima otpada (1999/31/EC)<br />
Odlaganje otpada na odlagalištima otpada sve je veći problem, budući da svakim danom<br />
nastaje sve više otpada, a prostora za odlaganje je sve manje. S tim je razlogom Smjernica o<br />
odlaganju otpada (1999/31/EC) nakon 8 godina izmjenjivanja i dopunjavanja stupila na<br />
snagu 1999. g., izazvavši u državama-članicama EU i ostalim europskim državama<br />
kandidatima za primanje u EU velike promjene u gospodarenju <strong>otpadom</strong>. Naime ova<br />
Smjernica predstavlja snažan poticaj rekultiviranju i obradi otpada zbog postupnog<br />
smanjivanja količine “neobrañenog” otpada, koji se izravno odlaže na odlagališta otpada.<br />
6<br />
78/319/EEC, OJ L 84, 31.03.1978., str. 43<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 54
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Ova Smjernica ima za cilj primjenom strogih pogonskih i tehničkih zahtjeva na odlagalištima<br />
otpada osigurati mjere, postupke i upute za sprečavanje ili, u što je većoj mjeri moguće,<br />
smanjenje negativnih utjecaje odlagališta otpada na sve sastavnice okoliša (površinske i<br />
podzemne vode, tlo zrak) i zdravlje ljudi, a što se nalaže postavljanjem strogih tehničkih<br />
zahtjeva za otpad i odlagališta. Smjernica se primjenjuje za odlaganje komunalnog, opasnog,<br />
neopasnog i inertnog otpada, a prema definicijama danim u članku 2., i odnosi se na sve<br />
vrste odlagališta, osim onih namijenjenih za: (a) otpad koji nastaje iskopavanjem, obradom i<br />
skladištenjem mineralnih sirovina i (b) odlagališta neopasnog ili inertnog otpada, kapaciteta<br />
manjeg od 15.000 t ili s godišnjim prihvatom neopasnog ili inertnog otpada na otocima, čija<br />
količina nije veća od 1000 t.<br />
Bitno je naglasiti da odlagališta otpada, kako su definirana u ovoj Smjernici, obuhvaćaju i:<br />
(a) lokacije internog odlaganja otpada na mjestima, na kojima proizvoñači otpada odlažu<br />
vlastiti otpad iz svojih proizvodnih procesa (dakle, na mjestu nastanka) i (b); stalne lokacije<br />
koje se koriste za privremeno skladištenje otpada (npr. više od godine dana), ali se ne<br />
odnose na mjesta na kojima se otpad istovaruje ili priprema za prijevoz i daljnju preradu,<br />
obradu ili odlaganje na drugoj lokaciji; te skladišta otpada u kojima se otpad pohranjuje prije<br />
obrade ili konačnog odlaganja u razdobljima manjim od jedne, odnosno tri godine.<br />
U Smjernici se definiraju različite kategorije otpada (komunalni, opasni, neopasni, inertni),<br />
a razmatraju se s aspekta pohrane na sve vrste odlagališta, bilo nadzemna ili podzemna.<br />
Odlagališta otpada su podijeljena u tri skupine: (a) odlagališta opasnog otpada; (b)<br />
odlagališta neopasnog otpada i (c) odlagališta inertnog otpada.<br />
Standardni postupak prihvata otpada na odlagalište temelji se na načelu izbjegavanja bilo<br />
kakvih rizika za okoliš i zdravlje ljudi, a što uključuje: (a) obradu otpada prije odlaganja na<br />
odlagalište; (b) odlaganje opasnog otpada isključivo na ureñena odlagališta opasnog otpada;<br />
(c) korištenje odlagališta neopasnog otpada samo za prihvat komunalnog i drugog<br />
neopasnog otpada; (d) korištenje odlagališta inertnog otpada samo za inertni otpad i (e)<br />
usvajanje svih mjera predviñenih za prihvat otpada prema klasifikaciji odlagališta, kako ih je<br />
definirala Komisija prema općim smjernicama iz Dodatka II. ove Smjernice.<br />
Ovom se Smjernicom na odlagalištima zabranjuje prihvat tekućeg, zapaljivog, eksplozivnog<br />
ili oksidirajućeg, medicinskog i drugog, zaraznog kliničkog otpada, starih guma (uz neke<br />
iznimke) te drugih vrsta otpada koji ne zadovoljavaju kriterije navedene u Dodatku II. ove<br />
Smjernice. Smjernicom se regulira i sustav izdavanja uporabnih dozvola za odlagališta.<br />
Prijave za ishoñenje dozvola moraju sadržavati sljedeće podatke i dokumente: (a) identitet<br />
pravne osobe-kandidata i, u nekim slučajevima, upravitelja te pravne osobe; (b) vrste i<br />
ukupna količina otpada predviñenog za odlaganje; (c) kapacitet odlagališta; (d) opis<br />
odlagališta; (e) prijedlog mjera za sprečavanje, odnosno smanjenje razine onečišćenja<br />
okoliša; (f) prijedlog plana izvedbe i nadzora odlagališta otpada; (g) plan zatvaranja<br />
odlagališta i popis smjernica koje će se primjenjivati nakon zatvaranja; (h) financijska<br />
pouzdanost pravne osobe-kandidata i (i) Studiju o utjecaju na okoliš, kojom se zahtijeva<br />
pridržavanje Smjernice Vijeća 85/337/EEC, a suglasno procjeni posljedica odgovarajućih<br />
javnih i privatnih projekata na okoliš.<br />
Države-članice moraju jamčiti, odnosno osigurati da postojeća odlagališta otpada neće<br />
nastaviti radom, ukoliko u najkraćem mogućem vremenu ne udovolje svim relevantnim<br />
propisima i zahtjevima. Države-članice su takoñer dužne svake tri godine izvještavati<br />
Komisiju o primjeni propisa. U skladu s tim izvještajima, Komisija je obvezna objaviti javni<br />
izvještaj o primjeni propisa.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 55
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
2.4.4.4. Smjernica o mehaničko-biološkoj obradi otpada (prijedlog)<br />
U svojem radnom dokumentu iz listopada 2000. g., Komisija EU je prikazala prijedlog<br />
Smjernice o mehaničko-biološkoj obradi otpada. S ciljem ispunjenja Uredbe o odlagalištima,<br />
ovim se Propisom promovira biološka obrada biorazgradivog otpada (tj. kompostiranje,<br />
anaerobna razgradnja i raspršivanje na odlagalištu). Ova Smjernica odnosi se ne samo na<br />
komunalni i sličan otpad, već i na biorazgradive ostatke proizvoda iz poljoprivrede,<br />
proizvodnje hrane i pića, prerade drva, papira, kože, tkanine i ambalažne industrije,<br />
uključujući gospodarenje otpadnim vodama i muljevima, nastalim tijekom procesa<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Smjernicom se, takoñer, državama-članicama preporučuje da uspostave praksu odvojenog<br />
sakupljanja biorazgradivog otpada, kako bi se što više povećali kapaciteti za kompostiranje i<br />
anaerobnu razgradnju. Urbana područja, u kojima živi više od 100.000 stanovnika, trebaju<br />
uspostaviti takve sustave u razdoblju od tri godine.<br />
2.4.4.5. Smjernica o spaljivanju otpada (2000/76/EC)<br />
Smjernicom 2000/76/EC ukida i zamjenjuje raniju Smjernicu 94/67/EC, a primjenjuje se na<br />
postrojenja za spaljivanje i suspaljivanje otpada. Njezin temeljni cilj je spriječiti ili ograničiti<br />
onečišćenje uzrokovano emisijama u zrak, tlo, i vode, kao i rezultirajuće rizike vezane uz<br />
ljudsko zdravlje od spaljivanja i suspaljivanja otpada (čija je osnovna namjena proizvodnja<br />
energije), na način da su Smjernicom postavljeni strogi uporabni uvjeti i tehnički zahtjevi za<br />
postrojenja, koji će se postići kroz propisane stroge granične emisijske vrijednosti za<br />
pojedine onečišćujuće tvari. Stroži mehanizmi kontrole nameću se spalionicama u sastavu<br />
jedinica lokalne samouprave. Smjernica se primjenjuje u pogonima za spaljivanje<br />
komunalnog otpada, kanalizacijskog mulja i medicinskog otpada, kao i nekih manjih<br />
spalioničkih postrojenja.<br />
Postrojenja za suspaljivanje otpada definicijom obuhvaćaju stacionarna ili pokretna<br />
postrojenja čija je glavna namjena proizvodnja energije ili odreñenih proizvoda, a koja koriste<br />
otpad kao redovno ili dodatno gorivo ili u kojima se otpad termički obrañuje sa svrhom<br />
zbrinjavanja. Prema danoj definiciji, takvo postrojenje podrazumijeva ukupnu lokaciju koja<br />
uključuje: linije za suspaljivanje, mjesto za prihvat otpada, skladištenje, objekte i sustave za<br />
prethodnu obradu otpada, goriva i zraka, kotlove, jedinice za obradu dimnih plinova, objekte<br />
na lokaciji za obradu i skladištenje ostatnog otpada i otpadnih voda, dimnjak i sustav za<br />
kontrolu procesa spaljivanja te opremu za praćenje uvjeta spaljivanja. Pod postojećim<br />
postrojenjima za suspaljivanje podrazumijevaju se postrojenja koja su u radu i imaju važeću<br />
dozvolu za rad izdanu prije 28. prosinca 2002. g., a prema svim postojećim odredbama<br />
legislative EU.<br />
Postrojenja u kojima se spaljuje otpad moraju ishoditi uporabne dozvole za rad od strane<br />
nadležnih tijela. Uporabnom dozvolom propisuju se kategorije otpada i količine koje se mogu<br />
spaljivati/suspaljivati u postrojenju prema ukupnom kapacitetu postrojenja za kojeg je izdana<br />
dozvola, uz navoñenje minimalnih i maksimalnih masenih protoka vrsta opasnog otpada,<br />
njihovih najnižih i maksimalnih kaloričnih vrijednosti i maksimalnog sadržaja onečišćujućih<br />
tvari (npr. PCB, PCP, klora, fluora, sumpora, teških metala). Doprema i prihvat otpada treba<br />
slijediti propisane postupke dane u Smjernici: potrebno je odreñivati količinu za svaku<br />
kategoriju otpada, po mogućnosti prema Europskom katalogu otpada prije preuzimanja<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 56
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
otpada na obradu; otpad se preuzima samo uz prateću dokumentaciju koja se obavezno<br />
provjerava, uzimaju se reprezentativni uzorci da bi se potvrdili podaci navedeni u pratećoj<br />
dokumentaciji otpada, koji se moraju čuvati najmanje mjesec dana nakon spaljivanja otpada.<br />
Za postrojenja koja spaljuju/suspaljuju otpad iz vlastitih proizvodnih procesa, iznimno se<br />
može odrediti da analize ne treba provoditi.<br />
Ovom su Smjernicom definirani i radni uvjeti, kao i granične emisijske vrijednosti za izlazne<br />
dimne plinove. Otpad se u postrojenjima za suspaljivanje spaljuje pri temperaturi od 850 o C s<br />
vremenom zadržavanja od dvije sekunde, a slučaju opasnog otpada sa sadržajem većim od<br />
1% halogeniranih organskih tvari (izraženih kao klor) pri temperaturi od 1.100 o C. Postrojenja<br />
moraju biti projektirana, opremljena, izgrañena i upravljana tako da se nastali plinovi nastali<br />
(su)spaljivanjem mogu kontrolirati, čak i pri radu postrojenja u najnepovoljnijim uvjetima.<br />
Spalionica otpada i/ili stacionarni izvor u kojem se suspaljuje otpad smije raditi pri<br />
poremećaju ili prekidu rada sustava za pročišćavanje otpadnih plinova i/ili mjeriteljskog<br />
sustava najviše 60 sati godišnje, odnosno kod suspaljivanja otpada ne više od 5% ukupnog<br />
razdoblja suspaljivanja otpada godišnje, a najviše 4 sata neprekidno. Unutar tog razdoblja<br />
prosječna polusatna vrijednost emisije ukupnih krutih čestica ne smije biti veća od 150<br />
mg/m 3 .<br />
2.4.4.6. Smjernica o spaljivanju opasnog otpada (94/67/EEC)<br />
Ova Smjernica opisuje operativne standarde i granice emisija postojećih i budućih (novih)<br />
spalionica otpada, koje u svim državama-članicama mogu djelovati samo ako posjeduju sve<br />
potrebne dozvole. Spalionice opasnog otpada moraju biti voñene tako da bude omogućeno<br />
spaljivanje što veće količine otpada.<br />
2.4.4.7. Smjernice o onečišćenju zraka iz postojećih i budućih, tj. novih spalionica<br />
u jedinicama lokalne samouprave (89/369/EEC; 89/429/EEC)<br />
Ove smjernice se odnose na poduzimanje odgovarajućih mjera protiv onečišćenja zraka iz<br />
industrijskih postrojenja. Smjernicama se ureñuju dozvole, izgled, oprema te način<br />
upravljanja i izvještavanja o spalionicama komunalnog otpada.<br />
Obim se smjernicama zabranjuje izgaranje (spaljivanje) kanalizacijskog mulja, kemikalija,<br />
otrova te opasnog i medicinskog otpada u spalionicama. Smjernicama se utvrñuju granice<br />
dozvoljenih emisija prašine, teških metala, hidroklorne kiseline, hidrofluorične kiseline i<br />
sumpor-dioksida iz tvornica koje procesiraju isključivo s komunalni otpad. Spalionicama se<br />
mogu dati dozvole za spaljivanje opasnog otpada samo u slučaju da su za tu namjenu<br />
projektirane, opremljene i voñene te uz uvjet da su za sve tvari koje se spaljuju definirane<br />
granice emisija i kontrola upravljanja.<br />
2.4.4.8. Smjernica o postupanju otpadnim uljima (75/439/EEC)<br />
Odredbama ove Smjernice iscrpno su definirani termini vezani uz postupanje s otpadnim<br />
uljima: definicija otpadnih ulja, obnova, skupljanje i spaljivanje otpadnih ulja. U Smjernici se<br />
zahtijeva od država-članica da poduzmu potrebne mjere kojima će se osigurati sigurno<br />
skupljanje, obrañivanje, skladištenje i zbrinjavanje otpadnih ulja na državnom teritoriju.<br />
Smjernica ima za cilj stvoriti usklañen i prikladno nadziran sustav prikupljanja, skladištenja i<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 57
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
obrade otpadnih ulja, sa svrhom da se spriječe moguće štete koje mogu nastati za okoliš<br />
zbog nekontroliranog postupanja otpadnim uljima. Odreñuje se pribavljanje i izdavanje<br />
posebnih dozvola za pravne i fizičke osobe koje se bave zbrinjavanjem otpadnih ulja,<br />
zabranjuje se ispuštanje ulja u površinske i podzemne vode i kanalizaciju te njihovo<br />
odlaganje ili ostavljanje na tlu. Zabranjuje se i spaljivanje otpadnih ulja, pri kojem bi moglo<br />
nastati onečišćenje zraka. Smjernicom o postupanju s <strong>otpadom</strong> koji sadrži PCB/PCT<br />
(70/403/EEC) zabranjeno je njihovo miješanje ulja koja sadrže PCB/PCT s ostalim otpadnim<br />
uljima, a sa svim otpadnim uljima koja imaju sadržaj PCB/PCT iznad odreñene granice mora<br />
se postupati prema posebnim uputama. Državama-članicama je dozvoljeno da tvrtkama<br />
nadoknade štetu za nepokrivene troškove skupljanja i obrade otpadnih ulja.<br />
Osnovno načelo ove Smjernice je da se u postupanju s otpadnim uljima najveća prednost<br />
dana recikliranju otpadnog ulja, a u slučaju tehničkih, ekonomskih i organizacijskih zapreka<br />
recikliranju, njihovu iskorištavanju kao goriva te - tek na kraju - njihovom sigurnom<br />
spaljivanju. Reciklirana ulja koja se koriste kao gorivo ne smiju sadržavati više od 50 ppm<br />
PCB/PCT.<br />
2.4.4.9. Smjernica o postupanju <strong>otpadom</strong> koji sadrži PCB/PCT (70/403/EEC)<br />
Ovom se Smjernicom od država-članica zahtijeva da poduzmu potrebne mjere kontrole<br />
postupanja s PCB/PCT, kao i odreñivanja ovlaštenih skupljača i obrañivača tih vrsta otpada.<br />
Uspostavljeni su specifični standardi vezani uz zbrinjavanje PCB/PCT. Sva oprema koja<br />
sadrži PCB/PCT mora se zbrinuti na ekološki prihvatljiv način najkasnije do 2010. g. Državečlanice<br />
dužne su uspostaviti i voditi katastar opreme koja sadrži PCB/PCT za svu opremu<br />
zapremine veće od 5 dm 3 , a podatke iz Katastra dostavljati Komisiji na uvid. Svaki komad<br />
dekontaminirane opreme mora se jasno označiti naljepnicom, koja sadrži podatke o<br />
dekontaminiranoj PCB opremi, a prema zahtjevima iz Aneksa ove Smjernice: naziv tvari<br />
kojom je zamijenjen fluid koji sadrži PCB-e, datum zamjene i identifikaciju izvršitelja zamjene,<br />
kao i koncentracije PCB u masenim udjelima (%) za stari i novi fluid.<br />
2.4.4.10. Smjernica o ambalažnom otpadu (94/62/EC)<br />
Ovom Smjernicom je postavljen cilj da se skupi i obradi 65% ukupne mase ambalažnog<br />
otpada svake vrste, od čega u 2005. g. od svake vrste pakiranja mora biti reciklirano<br />
najmanje 15% ukupne mase. U razdoblju od 10 godina, spomenuti udjeli će se postupno<br />
povećavati. U početnoj fazi su od obvezne kvote reciklaže izuzeti drvo i višeslojni ambalažni<br />
materijal. Glavna namjera Smjernice je uskladiti postupanje ambalažnim <strong>otpadom</strong> sa<br />
zakonodavstvom svake države-članice, kao i sa svim drugim smjernicama EU. To znači da<br />
svaka država-članica mora izraditi prijedlog vlastitog zakonodavstva u skladu sa smjernicom<br />
i vlade država-članica se obvezuju osigurati sustav koji će omogućiti povratak i skupljanje<br />
upotrebljene ambalaže. Smjernicom je propisana obveza označavanja posuda za odvojeno<br />
skupljanje različitih vrsta ambalažnog otpada, označavanja različitih vrsta polimernih<br />
materijala te dopuštene količine teških metala u ambalažnom otpadu. Odreñena je količina<br />
ambalaže, proizvedena tijekom godine, na osnovu koje se proizvoñač i uvoznik ambalaže<br />
obvezuju na uključivanje u sustav postupanja ambalažnim <strong>otpadom</strong>, a što podrazumijeva<br />
preuzimanje povratne ambalaže te postavljanje i rukovanje spremnicima za ambalažu.<br />
Ciljevi uvoñenja oporabe/recikliranja ambalažnog otpada u lipnju 2001. g. bili su: (a) povrat<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 58
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
od najmanje 50% ukupne mase ambalažnog otpada i (b) recikliranje najmanje 25% od<br />
ukupne mase pakirnog materijala sadržanog u ambalažnom otpadu, s utvrñenim<br />
minimumom od 15% ukupne mase svakog pojedinog pakirnog materijala. Države-članice se<br />
obvezuju dati potporu upotrebi materijala nastalih recikliranjem ambalažnog otpada za rad i<br />
pakiranje drugih proizvoda.<br />
U prosincu 2001. g. predložen je prijedlog izmjena 7 ove Smjernice, koji donosi nova<br />
pojašnjenja definicija iz izvornog teksta i temelji se na novim smjernicama za sljedećih pet<br />
godina, tj. do 2006. g.<br />
Novim prijedlogom postavljen je i novi cilj oporabe ambalažnog otpada od 60-75% ukupne<br />
mase, kao i nove odredbe za potreban stupanj recikliranja od 55-70%, ukupne mase, a što je<br />
znatno više u odnosu na postavljeni cilj iz 2001. g., koji je iznosio 25-40% ukupne mase.<br />
U reviziji Smjernice o ambalaži ambalažnom otpadu predlaže se povećanje broja<br />
elemenata za recikliranje i povratak. Savjetuje se da postojeći elementi koji se recikliraju,<br />
odnosno oporabljuju, trebaju predstavljati minimalnu vrijednost za buduću praksu<br />
recikliranja/oporabe u svim zemljama-članicama od 2006. g. nadalje. Na taj je način utvrñeno<br />
da stopa recikliranja ambalažnog otpada ne smije biti manja od 45%, a stopa povrata od<br />
65% ulazne mase. U revidiranoj Smjernici utvrñuje se, takoñer, minimalna stopa recikliranja<br />
za svaki ambalažni materijal, a koja ne smije biti manja od 25%.<br />
2.4.4.11. Smjernica o otpadnim električnim i elektroničkim ureñajima i opremi<br />
(2002/96/EC)<br />
Ovom se Smjernicom utvrñuje postupanje s otpadnim električnim i elektroničkim ureñajima<br />
i opremom, koji obuhvaćaju velike i male kućanske aparate i ureñaje te različite električne i<br />
elektroničke alate, igračke, nadzorne instrumente, automatske dozatore, potrošačku,<br />
rasvjetnu i medicinsku opremu.<br />
Prijedlozi Smjernice odnose se na ograničenja ukupne količine ovog otpada koji zahtijeva<br />
konačnu obradu, a zahtijeva se od proizvoñača da prihvaća elektronički otpad u sve većoj<br />
količini na recikliranje. Predlaže se zabrana upotrebe odreñenih opasnih tvari u električnom i<br />
elektroničkom otpadu, a s ciljem smanjenja proizvodnje opasnog otpada. Tako se od 01.<br />
siječnja 2008. g. propisuje da se u novoj elektronskoj opremi teški metali i bromirani zapaljivi<br />
spojevi (olovo, živa, kadmij, šesterovalentni krom, polibrominirani bifenili i poli brominirani<br />
difenileteri) moraju zamijeniti manje opasnim spojevima.<br />
Države-članice bit će obvezne uspostaviti sustave odvojenog prikupljanja električnog i<br />
elektroničkog otpada te ispuniti odreñene predložene stope recikliranja za pojedine vrste<br />
navedenog otpada do 01. siječnja 2006. g. te o tome izvještavati Komisiju.<br />
Aneksima prijedloga novih smjernica detaljno su definirane kategorije električnog i<br />
elektroničkog otpada te je odreñeno uvoñenje obveznog izdvajanja PCB, žive, baterija,<br />
tonera, azbestnog otpada, katodnih cijevi, freona i tekućih kristala iz prikupljenog električnog<br />
i elektroničkog otpada, koji zahtijeva posebnu obradu. Pored toga, predviña se i posebno<br />
označavanje električne i elektroničke opreme i ureñaja.<br />
7 COM/2001/0729 final, OJ C 103 E, 30.04.2002., str. 17<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 59
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
2.4.4.12. Smjernica o otpadnim vozilima (2000/53/EC)<br />
Ovom se Smjernicom utvrñuju i preporučuju sljedeći postupci u zbrinjavanju otpadnih<br />
vozila: prevencija, sakupljanje; obrada, popravak i ponovna upotreba. Na taj se način<br />
sprečava da opasne tvari, izvučene iz otpadnih vozila, ne dospiju na odlagališta otpada.<br />
2.4.4.13. Smjernica o baterijama i akumulatorima (91/157/EEC)<br />
Primjenom ove Smjernice uvedene su mjere kontrole oporabe i zbrinjavanja istrošenih<br />
baterija i akumulatora koji sadrže opasne tvari. Od 01. siječnja 1999. g. u državamačlanicama<br />
je zabranjeno stavljanje na tržište baterija i akumulatora koji sadrže više od<br />
0,0005% masenih udjela žive. Države-članice dužne su uspostaviti programe kojima će se<br />
smanjiti sadržaj teških metala u baterijama i akumulatorima, a potaknuti odvojeno skupljanje<br />
istrošenih baterija i akumulatora s ciljem mogućeg recikliranja ili konačno zbrinjavanja.<br />
Ureñaji koji sadrže baterije i akumulatore moraju biti propisno označeni tako da bude istaknut<br />
zahtjev za odvojenim skupljanjem i, po mogućnosti recikliranjem, s označenim sadržajem<br />
teških metala. Odredbe ove Smjernice odnose se na baterije i akumulatore koji su stavljeni<br />
na tržište nakon 18. rujna 1992. g., a sadrže: (a) više od 25 mg žive po ćeliji (osim alkalnih<br />
Mg baterija); (b) više od 0,025% masenog udjela kadmija i (c) više od 0,4% masenog udjela<br />
olova, kao i alkalne Mg-baterije s više od 0,025% masenog udjela žive.<br />
2.4.4.14. Smjernica o nadgledanju i kontroli pošiljki otpada unutar i izvan Europske<br />
Unije (259/93/EEC)<br />
Smjernicom se utvrñuju režimi upravljanja tijekom prijevoza pošiljki otpada unutar zemalja<br />
EU, kao i prigodom uvoza i/ili izvoza otpada. Potrebno je navesti da li je otpad predviñen za<br />
recikliranje ili odlaganje, a što, prije svega, ovisi o vrsti otpada. Ovim se propisom utvrñuje<br />
označavanje pojedinih kategorija otpada odgovarajućim bojama, i to iznimno opasni otpad<br />
jantarnom i crvenom, a neopasni otpad zelenom bojom.<br />
2.4.4.15. Smjernica o stjecanju društvenih „eko-markica“ (880/92/EEC)<br />
Društvena „eko-markica“ je dobrovoljni tržišni mehanizam za promoviranje onih proizvoda<br />
koji imaju manji negativni učinak na okoliš, a namijenjena je izravnim proizvoñačima.<br />
Proizvodu se dodjeljuje „eko-markica“ tek kad proñe cijeli ciklus proizvodnje te se njegovi<br />
učinci na okoliš mogu ispravno ocijeniti. Odobreni proizvodi mogu biti uvjetovani načinom<br />
pakiranja (npr. oblaganje papirom), pranjem strojeva u proizvodnom procesu te upotrebu<br />
rasvjetnih tijela.<br />
2.4.5. Ostali relevantni zakonodavni akti EU<br />
Pored legislative koja je izravno povezana s gospodarenjem <strong>otpadom</strong>, u procesu planiranja<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u obzir se uzimaju i neke druge relevantne smjernice, koje mogu<br />
imati utjecaja na donošenje odluka, posebno u pogledu odreñivanja i karakterizacije lokacija<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 60
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
te procesa upravljanja objektima u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>. To se, prije svega,<br />
odnosi na sljedeće smjernice:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Okvirna smjernica o vodama 2000/60/EC, u kojoj se utvrñuju okviri djelovanja na<br />
području zaštite voda<br />
Smjernica o procjeni utjecaja na okoliš 85/337/EEC, nadopunjena Smjernicom o<br />
procjeni učinaka nekih javnih i privatnih projekata na okoliš 97/11/EU<br />
Smjernica o procjeni učinaka nekih planova i programa na okoliš 2001/42/EU, koja<br />
razmatra i regulira pitanja strateške procjene na okoliš<br />
Smjernica o staništima (habitatima) 92/43/EEC, koja razmatra i regulira pitanja<br />
očuvanja flore, divlje faune i prirodnih staništa.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 61
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 62
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
3. Postojeće stanje<br />
3.1. Republika Hrvatska<br />
3.1.1. Opće napomene<br />
Na temelju članka 8. Zakona o otpadu (Narodne novine broj 178/04. i 111/06.), Sabor RH<br />
je na sjednici održanoj 14. listopada 2005. g. donio Strategiju <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Republike Hrvatske (Narodne novine broj 130/05.). Ovom je Strategijom utvrñeno 15<br />
prioritetnih tokova otpada, u skladu s praksom EU-a, kao i grañevine te postrojenja za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong>, a dan je i osvrt na sanaciju većeg broja odlagališta komunalnog<br />
otpada.<br />
Gospodarenje <strong>otpadom</strong> razmatrano je na svim razinama uprave: nacionalnoj, regionalnoj,<br />
lokalnoj i mjesnoj. Uključena su gotovo sva područja gospodarske proizvodnje, potrošnje i<br />
aspekti svakodnevnog života. Utemeljena na općim načelima EU na području <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong>, Strategija daje realan okvir za uspostavu više razine održivog <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> u Hrvatskoj do 2025. g.<br />
Jedan od nezaobilaznih sudionika u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, a koji pripada skupini<br />
upravnih struktura, je i Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Fond svojim<br />
aktivnostima sudjeluje u pripremi i provedbi projekata i programa sanacije odlagališta<br />
komunalnog otpada u cijeloj Hrvatskoj (trenutno je u fazi sanacije 161 odlagalište otpada),<br />
kao i u uspostavi novih regionalnih i županijskih centara za gospodarenje <strong>otpadom</strong>.<br />
Procjenjuje se da će ukupna ulaganja u provedbu Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH za<br />
razdoblje 2005.-2025. g. premašiti 24 milijardi kuna te da će - uz državni i lokalni proračun te<br />
inozemna ulaganja - sredstva Fonda predstavljati nezaobilazan faktor u ostvarivanju ciljeva<br />
Strategije.<br />
Procijenjeno je da se godišnje u Hrvatskoj proizvede ukupno oko 13,2 milijuna t otpada,<br />
odnosno, 2,97 t po stanovniku. Prema raspoloživim podacima, u Hrvatskoj postoji oko 250<br />
službenih neureñenih odlagališta otpada, koja je potrebno sanirati.<br />
Važni problemi u našoj su zemlji i “divlja odlagališta otpada” kojih je, prema raspoloživim<br />
podacima, više od 3.000, te otpad s brodova (godišnje oko 13.000 m 3 krutog otpada te<br />
24.000 m 3 zauljene i kaljužne vode; otpad s brodova trebalo bi organizirano skupljati na<br />
kopnu). Financiranje <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> ni približno ne odgovara stvarnim potrebama.<br />
Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 9. stavka 4. Zakona o otpadu (Narodne<br />
novine broj 178/2004. i 111/2006.), je na sjednici održanoj 19. srpnja 2007. g. donijela <strong>Plan</strong><br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Republici Hrvatskoj za razdoblje 2007. – 2015. godine<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Republici Hrvatskoj osnovni je dokument o gospodarenju<br />
<strong>otpadom</strong> u RH za razdoblje 2007.–2015. g. Okvir za pripremu ovog plana su Strategija<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske (Narodne novine broj 130/05.), postojeći<br />
zakonski propisi i smjernice Europske Unije (EU).<br />
Osnovni zadatak <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u RH za razdoblje 2007.-2015. g. je<br />
organiziranje provoñenja glavnih ciljeva Strategije, postavljene za razdoblje 2005.-2025. g.<br />
na području <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u RH, i to:<br />
<br />
<br />
<br />
uspostava cjelovitog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
sanacija i zatvaranje postojećih odlagališta otpada<br />
sanacija „crnih točaka“, lokacija u okolišu visoko opterećenih <strong>otpadom</strong><br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 63
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
<br />
<br />
razvoj i uspostava regionalih i županijskih centara za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, s<br />
predobradom otpada prije konačnog zbrinjavanja ili odlaganja i<br />
uspostava potpune informatizacije sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Vlada RH donosi <strong>Plan</strong> za razdoblje od 2007.–2015. koji, sukladno Zakonu o otpadu, sadrži<br />
sljedeće:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
vrste, količine i porijeklo otpada za koje treba osigurati gospodarenje<br />
uvjete <strong>gospodarenja</strong> posebnim kategorijama otpada<br />
razmještaj lokacija (mreža) grañevina i ureñaja za oporabu i zbrinjavanje otpada i<br />
rokove za njihovu gradnju<br />
opće tehničke zahtjeve za grañevine i ureñaje za gospodarenje <strong>otpadom</strong> i<br />
procjenu i moguće izvore sredstava potrebnih za provoñenje ciljeva u gospodarenju<br />
<strong>otpadom</strong>.<br />
Nadzor nad provedbom <strong>Plan</strong>a obavlja Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog ureñenja i<br />
graditeljstva (MZOPUG) koje je dužno, jednom godišnje, podnositi Vladi RH izvješće o<br />
izvršenju utvrñenih obveza i učinkovitosti poduzetih mjera iz <strong>Plan</strong>a.<br />
Opći i tehnički zahtjevi za grañevine i ureñaje za gospodarenje <strong>otpadom</strong> u ovom su <strong>Plan</strong>u<br />
obrañeni u sklopu pojedinih poglavlja, a ne kao zasebna cjelina.<br />
<strong>Plan</strong>ovi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> (županijski, Grada Zagreba, gradski i općinski) moraju biti<br />
usklañeni sa Strategijom i <strong>Plan</strong>om. <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> županije, odnosno Grada<br />
Zagreba donosi županijska skupština, odnosno Gradska skupština Grada Zagreba za<br />
razdoblje od osam godina, a nadležni ured županije, odnosno Grada Zagreba nadzire<br />
njegovu provedbu.<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> grada, odnosno općine donosi gradsko/općinsko vijeće za<br />
razdoblje od osam godina, a njegovu provedbu nadzire nadležni ured.<br />
U svjetlu navedenoga, u <strong>Plan</strong>u se posebno i detaljno razmatraju:<br />
analiza stanja u gospodarenju <strong>otpadom</strong> u RH<br />
o odvojeno sakupljanje otpada<br />
o praćenje tokova otpada i izvješćivanje<br />
o komunalni otpad<br />
o neopasni proizvodni otpad<br />
o opasni otpad<br />
o posebne kategorije otpada<br />
o odlagališta otpada<br />
o „crne točke“<br />
o gospodarenje <strong>otpadom</strong> na otocima i u morskim lukama<br />
plan organizacije sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH<br />
plan financiranja sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH i<br />
plan aktivnosti te provedbe <strong>Plan</strong>a u razdoblju u razdoblju 2007.-2015. g.<br />
3.1.2. Proizvodnja otpada<br />
U okviru ukupne količine nastalog otpada u Republici Hrvatskoj (oko 13,2 milijuna t/god. ili<br />
oko 2,97 t/stan./god.), procijenjene su godišnje količine nastalog otpada po vrstama, i to:<br />
komunalnog otpada oko 1,2 mil. t (9,1% ukupnog otpada) ili 270 kg po stanovniku<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 64
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
grañevinskog otpada i otpada od rušenja oko 2,6 milijuna t (19,7% ukupnog otpada ili<br />
585 kg po stanovniku)<br />
proizvodnog i rudarskog otpada 1,6 milijuna t ili 11,9% ukupnog otpada<br />
poljoprivrednog i šumarskog otpada oko 7,1 milijuna t ili 53,8% ukupnog otpada<br />
opasnog otpada 0,1 milijuna t ili 1,5% ukupnog otpada<br />
odvojeno skupljenog otpada 0,2 milijuna t ili 1,3% ukupnog otpada i<br />
ostalog otpada oko 0,4 milijuna t ili 3,0% ukupnog otpada.<br />
Strategija <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH se poziva na Katalog otpada, koji obuhvaća više od<br />
800 vrsta otpada, pri čemu je detaljnije opisano 15 prioritetnih tokova otpada, i to<br />
komunalnog, grañevinskog, proizvodnog i rudarskog, poljoprivrednog i šumarsko-drvnog,<br />
opasnog i ambalažnog otpada te otpadnih vozila, otpadnih guma, otpadne električne i<br />
elektroničke opreme i ureñaja (EE-otpada), komunalnog mulja, otpada životinjskog podrijetla,<br />
otpadnih ulja, otpadnih baterija i akumulatora, postojanih organskih zagañivala i medicinskog<br />
otpada.<br />
Predviña se da će do 2025. g. organiziranim skupljanjem biti obuhvaćeno 99%<br />
stanovništva, reciklirat će se 25% otpada, a odlagati 35% biorazgradivog otpada.<br />
Kvote oporabe (60% za ambalažni otpad, 85% za otpadna vozila, 70-80% za EE-otpad) i<br />
recikliranja nekih prioritetnih tokova otpada (55-60% za ambalažni otpad, 80% za otpadna<br />
vozila, 50-80% za EE-otpad) odreñene su na temelju odgovarajuće regulative EU, s<br />
pretpostavljenim vremenskim pomacima rokova realizacije za Hrvatsku.<br />
3.1.3. Sanacija odlagališta otpada<br />
Sanacija odlagališta otpada (ukupno njih 252, od toga 161 u postupku) i starih opterećenja<br />
vrlo je zahtjevan i skup posao, koji je u Hrvatskoj još uvijek u prvoj fazi. U posljednjih<br />
tridesetak godina odbačeno je oko 100 milijuna t različitog otpada. Intenzivnije aktivnosti na<br />
sustavnijoj sanaciji postojećih odlagališta započele su 2004. g. osnivanjem Fonda za zaštitu<br />
okoliša i energetsku učinkovitost, koji je u tom poslu ima izuzetno važnu ulogu.<br />
Odlagališta otpada treba sanirati u skladu sa Smjernicom (direktivom) EU 1999/31/EC o<br />
odlaganju otpada. Suglasno tome, odlagališta se svrstavaju u ona koja će se uskoro<br />
definitivno zatvoriti i ona koja će i nadalje raditi kao županijski ili regionalni centri.<br />
Odlagališta će se ubuduće klasificirati na kao odlagališta opasnog, neopasnog i inertnog<br />
otpada.<br />
Smjernice za provedbu sanacije, utvrñene Strategijom i <strong>Plan</strong>om <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
RH, postaju obveza za sve one dokumente koji će biti izrañeni u skladu sa Zakonom o<br />
prostornom ureñenju i gradnji (Narodne novine broj 76/07.), Zakonom o zaštiti okoliša<br />
(Narodne novine broj 110/07.), a odatle i državnim, odnosno županijskim izvješćima o stanju<br />
okoliša i programima zaštite okoliša, te Zakonom o otpadu (Narodne novine broj 178/04. i<br />
111/06.), a odatle, planovima <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na županijskoj, gradskoj i općinskoj<br />
razini.<br />
Odgovornost u procesu unapreñivanja cjelovitog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> pripada<br />
svim subjektima u kreiranju i realizaciji politike <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u RH - Saboru i Vladi<br />
RH, Ministarstvu zaštite okoliša, prostornog ureñenja i graditeljstva, Fondu za zaštitu okoliša<br />
i energetsku učinkovitost, Agenciji za zaštitu okoliša te drugim tijelima središnje državne<br />
uprave, kao i jedinicama područne, odnosno regionalne samouprave (županije), jedinicama<br />
lokalne samouprave (općine/gradovi), proizvoñačima otpada – kućanstvima, drugim<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 65
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
proizvoñačima otpada, uvoznicima, skupljačima i obrañivačima otpada te strukovnim,<br />
poslovnim i ostalim udrugama.<br />
3.1.4. Investicije i izvori financiranja<br />
Za potrebe provedbe „Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH“ (NN 130/05) daje se procjena<br />
neophodnih početnih i dodatnih ulaganja te izvori financiranja za gospodarenje <strong>otpadom</strong> na<br />
području cijele RH u razdoblju 2005.–2025. g., pri čemu nisu uključeni troškovi pogona i<br />
održavanja, kao ni obveze državnog proračuna, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku<br />
učinkovitost, županija i Grada Zagreba te gradova i općina (tab. 3.1.4-1).<br />
Redni<br />
Broj<br />
Tablica 3.1.4-1. Procjena investicija potrebnih za modernizaciju i usklañivanje sustava<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Hrvatskoj s propisima i praksom EU<br />
I n v e s t i c i j a<br />
Predviñena svota<br />
(milijuna kn)<br />
1.<br />
Opće mjere (istraživanje stvarnog stanja <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u RH,<br />
izrada programa <strong>gospodarenja</strong> svim vrstama otpada, uspostava<br />
informacijskog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, prilagodba propisa o<br />
225<br />
otpadu RH propisima EU i dr.)<br />
2.<br />
Izbjegavanje nastanka otpada (programi za odgoj i obrazovanje o<br />
otpadu, programi promidžbe, poticanje čistije proizvodnje i potrošnje)<br />
300<br />
Ukupno 1.–2. 525<br />
3. Centri za gospodarenje <strong>otpadom</strong> s biokompostanama 3.450<br />
4. Skupljanje otpada – mehanizacija 3.255<br />
5. Sabirališta otpada (reciklažna dvorišta, otpad na otocima i sl.) 720<br />
6. Energana na otpad u Gradu Zagrebu (1. faza) 2.175<br />
7. Energane na otpad u drugim dijelovima RH (2. faza) 3.292<br />
8. Postrojenja za mehaničko-biološku obradu otpada (MBO) 622<br />
9. Pretovarne (transfer) stanice s baliranjem 480<br />
10. Dogradnja odlagališta otpada 390<br />
11. Sanacija odlagališta 2.581<br />
Ukupno 3.–11.: komunalni otpad (1. i 2. faza) 16.965<br />
12. Opasni otpad 937<br />
13. Grañevinski otpad 712<br />
14. Poljoprivredni i šumsko-drvni otpad 1.500<br />
15. Drugi glavni tokovi otpada 1.875<br />
16. Sanacija starih opterećenja 750<br />
17. Proizvodni i rudarski otpad 1.125<br />
Ukupno 12.–17. 6.899<br />
S v e u k u p n o (1. i 2. faza) 24.389<br />
Za učinkovito ostvarivanje investicija u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Strategijom su<br />
predviñeni svi javni i drugi izvori financiranja, i to:<br />
javni izvori: državni proračun, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost,<br />
županijski proračuni i proračun Grada Zagreba, proračuni općina/gradova<br />
drugi izvori: komercijalni kapital - tržište 'leasinga' i vlasnički udjeli, koncesije i druga<br />
javno/privatna partnerstva, vlastiti izvori, donacije, pretpristupni, kohezijski i strukturni<br />
fondovi EU, meñunarodne financijske institucije s povoljnim kreditima, kamatama i<br />
razdobljem počeka.<br />
<strong>Plan</strong>ira se da se iz javnih sredstava osigura najviše polovica potrebnih sredstava, što iznosi<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 66
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
12.195 milijuna kn (1.626 milijuna EUR), dok je preostali dio predviñen iz drugih izvora<br />
financiranja. Financiranje iz javnih izvora u razdoblju 2006.-2015. g. predviñeno je u<br />
sljedećim iznosima:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
državni proračun: 7.317 milijuna kn (975 mil. EUR); 30% ukupno potrebnih ulaganja u<br />
sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> ili 60% od sredstava javnih izvora, a pretežno za<br />
sredstva potrebna za energane na otpad i opasni otpad<br />
Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost: 2.439 milijuna kn (325 mil. EUR)<br />
županijski proračuni i proračun Grada Zagreba: 1.223 milijuna kn (163 mil. EUR)<br />
općinski/gradski proračun 1.222 milijuna kn (163 mil. EUR).<br />
S obzirom na relativno niske naknade za otpad u Hrvatskoj, Strategijom se predviña njihov<br />
stalni i postupni rast, koji će biti veći od stope inflacije, a vodeći računa o tome da se razine<br />
naknada usklade s načelom onečišćivač plaća.<br />
3.1.5 Postupci <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Gospodarenje <strong>otpadom</strong> vrlo je složena djelatnost, koja zahvaća sve grane gospodarstva,<br />
proizvodnje i potrošnje, a uključuje čitav niz postupaka i tehnologija. Velik dio njih već se u<br />
RH u većoj ili manjoj mjeri primjenjuje, kao npr. izbjegavanje otpada i smanjivanje opasnih<br />
svojstava otpada (čistija proizvodnja i čistiji proizvodi, djelovanje Hrvatske burze otpada,<br />
odgoj i obrazovanje); skupljanje i prijevoz otpada; vrednovanje otpada (odvojeno skupljanje,<br />
reciklaža i oporaba; mehanička, biološka, termička i kemijsko-fizikalna obrada otpada i sl.);<br />
odlaganje otpada.<br />
Tablica 3.1.5-1. Odlagališta otpada i količine odloženog otpada po županijama (stanje 2003. g.)<br />
Broj odlagališta Veličina odlagališta Godišnje odloženo otpada (m 3 )<br />
Županija<br />
odloženo<br />
% otpada po<br />
ukupno aktivnih površina kapacitet<br />
otpada (m 3 ukupno<br />
)<br />
u RH stanovniku<br />
Zagrebačka 9 8 640.275 4.507.000 2.318.000 167.000 6,7 0,61<br />
Krapinsko-zagorska 6 6 73.580 629.000 266.000 83.147 0,8 0,66<br />
Sisačko-moslavačka 11 11 474.525 4.112.000 1.988.300 120.550 5,8 0,65<br />
Karlovačka 9 7 289.312 1.434.500 715.900 138.170 2,1 0,85<br />
Varaždinska 9 9 128.884 1.491.000 970.250 102.560 2,8 0,43<br />
Koprivničko-križevačka 22 22 411.068 1.872.150 596.220 52.908 1,7 0,46<br />
Bjelovarsko-bilogorska 16 15 632.652 1.511.050 549.300 84.920 1,6 0,66<br />
Primorsko-goranska 17 15 365.620 5.575.500 2.820.625 277.510 8,2 0,89<br />
Ličko-senjska 13 13 187.450 2.221.000 764.200 74.050 2,2 1,39<br />
Virovitičko-podravska 13 11 204.800 869.500 380.550 49.388 1,1 0,60<br />
Požeško-slavonska 2 2 70.080 708.520 128.000 38.000 0,4 0,45<br />
Brodsko-posavska 16 14 439.760 2.205.700 933.178 112.335 2,7 0,68<br />
<strong>Zadarska</strong> 20 15 408.650 2.283.500 1.295.000 156.000 3,7 1,06<br />
Osječko-baranjska 17 16 736.400 5.250.000 1.867.150 247.750 5,4 0,74<br />
Šibensko-kninska 10 9 282.000 3.121.000 1.287.000 125.450 3,7 1,09<br />
Vukovarsko-srijemska 29 23 455.771 2.545.650 1.758.600 163.040 5,2 0,79<br />
Splitsko-dalmatinska 18 18 598.963 8.565.000 5.446.000 415.150 15,8 1,19<br />
Istarska 9 8 1.018.860 3.595.000 2.034.500 326.000 5,9 1,56<br />
Dubrovačko-neretvanska 7 7 108.000 1.575.000 1.041.000 60.000 3,0 0,51<br />
Meñimurska 27 22 323.950 1.350.600 307.660 57.920 0,9 0,55<br />
Grad Zagreb 1 1 800.000 14.000.000 7.000.000 550.000 20,3 0,70<br />
U k u p n o 281 252 8.649.600 69.422.670 34.467.433 3.401.848 - 0,79<br />
U d i o (%) - 100 - 100 50 - 100,0 -<br />
Izvor: Novelacija Katastra odlagališta otpada u Republici Hrvatskoj (konačno izvješće), APO, siječnja 2005.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 67
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
3.2. <strong>Zadarska</strong> županija<br />
3.2.1. Opis sadašnjeg stanja<br />
<strong>Zadarska</strong> županija obuhvaća 3.643,33 km 2 ili 6,4% kopnene površine države. Jedna je od<br />
većih i najraznolikijih županija u Republici Hrvatskoj. Geografski je položena tako da zahvaća<br />
visoko gorsko zaobalje i primorje povezujući važne dijelove Hrvatskog primorja i Središnje<br />
Hrvatske. Županiji pripada i oko 3.632,9 km 2 morske površine Jadrana (11,6% hrvatskog<br />
mora) koji od najstarijih vremena ima važno prometno i gospodarsko značenje u razvoju<br />
ovog prostora. Najveći grad i najznačajnije središte je Zadar (69.556 stanovnika), jedan od<br />
najstarijih, i treći po veličini grad na obali hrvatskoga Jadrana.<br />
Geografski se posebno ističu niski Ravni kotari s fasadno položenom obalom zadarskobiogradskog<br />
primorja tj. zadarskom urbanom regijom. Ispred obale položeni su brojni otoci<br />
zadarsko-biogradskog arhipelaga, od Kvarnerića do Murterskog mora. Izmeñu planina<br />
Velebita i Plješevice te niskih Kotara, položena su pobrña i krške zaravni Bukovice i Like.<br />
Velebit dijeli i spaja primorski dio Županije s gorskim i brdskim predjelima istočnog dijela<br />
ličko-krbavskog prostora i gornjim (ličkim) Pounjem. Plješivica i rijeka Una graničnici su ovog<br />
prostora sa susjednom Bosnom i Hercegovinom.<br />
<strong>Zadarska</strong> županija se najvećim dijelom prostire u Južnoj Hrvatskoj ili Dalmaciji, a manjim<br />
dijelom u Gorskoj Hrvatskoj obuhvaćajući istočni dio ličko krbavskog prostora s Pounjem.<br />
Zauzima središnji dio primorja zemlje i danas prometno važan dio ličkog prostora. Položaj na<br />
Jadranu vrlo je važan jer omogućuje laku povezanost s gotovo cijelim svijetom. Važnim je<br />
prometnicama Županija povezana s glavnim gradom Zagrebom, te Splitom, Rijekom i drugim<br />
važnim gradovima Hrvatske.<br />
U Zadarskoj županiji, upravno-teritorijalnim ureñenjem Republike Hrvatske, ustrojeno je 28<br />
općina i 6 gradova, ukupno 34 jedinice lokalne samouprave. Grad Zadar je središte Županije<br />
i peti grad po veličini u Hrvatskoj, dok Biograd na moru, Benkovac, Pag, Nin i Obrovac imaju<br />
status grada. Naselja gradskog tipa, u smislu urbomorfologije su još Preko i Novigrad.<br />
Na području <strong>Zadarske</strong> županiji, u gradovima i općinama poslove prikupljanja i odvoženja<br />
otpada te održavanja odlagališta obavljaju komunalna poduzeća, registrirana za obavljanje<br />
tih poslova. Neke općine su se samoorganizrale i povjerile odvoz pravnim osobama, što<br />
zbog neopremljenosti potrebnom mehanizacijom, nije pokazalo dobre rezultate.<br />
3.2.2. Institucionalno i organizacijsko ureñenje<br />
Županijska tijela uključuju županijsku skupštinu (predstavničko tijelo), župana i županijsko<br />
poglavarstvo (izvršno tijelo). <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Županije donosi Županijska<br />
skupština.<br />
Za obavljanje poslova iz samoupravnog djelokruga jedinica područne (regionalne)<br />
samouprave, kao i poslova državne uprave prenijetih na te jedinice, ustrojavaju se upravni<br />
odjeli i službe (upravna tijela).<br />
U Zadarskoj županiji je za pitanja <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, izmeñu ostalih, zadužen i<br />
Upravni odjel za prostorno ureñenje, zaštitu okoliša i komunalne poslove.<br />
Novousvojenim Pravilnikom o registru onečišćavanja okoliša (Narodne novine, broj 35/08)<br />
kao i Zakonom o zaštiti okoliša (Narodne novine, broj 110/07), čl. 129., stavkom 2.,<br />
propisano je da Registar onečišćavanja okoliša vodi županijsko upravno tijelo nadležno za<br />
zaštitu okoliša.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 68
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Osnovna svrha donošenja Pravilnika o registru onečišćavanja okoliša je uspostava novog,<br />
jedinstvenog registra o ispuštanju, prijenosu i odlaganju onečišćujućih tvari i otpada u okoliš,<br />
u obliku javnosti dostupne baze podataka o onečišćivačima i ispuštanjima onečišćujućih tvari<br />
i otpada u okoliš (zrak, tlo, otpad i vodu) iz pojedinačnih izvora.<br />
Novim Pravilnikom omogućeno je unošenje i dostava podataka elektronskim putem (Excel<br />
obrasci), uz potrebu ovjerene dostave podataka i poštom. Agencija za zaštitu okoliša,<br />
trenutno je u izradi aplikacije koja će omogućiti dostavu podataka samo elektronskim putem.<br />
Za obveznike dostave podataka bitne promjena je da je novim Pravilnikom propisana<br />
dostava podataka jednom godišnje (za cjelogodišnje razdoblje) do 1. ožujka tekuće godine<br />
za proteklu kalendarsku godinu.<br />
Komunalne djelatnosti mogu obavljati, u skladu s odredbama Zakona o komunalnom<br />
gospodarstvu (Narodne novine, broj 26/03.), članak 4., sljedeći subjekti:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
trgovačko društvo, koje osniva jedinica lokalne samouprave<br />
javna ustanova, koju osniva jedinica lokalne samouprave<br />
služba – vlastiti pogon (u daljnjem tekstu: vlastiti pogon), koju osniva jedinica lokalne<br />
samouprave<br />
pravna i fizička osoba, na temelju ugovora o koncesiji<br />
pravna i fizička osoba, na temelju ugovora o povjeravanju komunalnih poslova.<br />
U daljnjem tekstu ovog <strong>Plan</strong>a, za sve organizacijske oblike koji mogu obavljati komunalnu<br />
djelatnost koristit će se zajednički naziv komunalno poduzeće.<br />
Obavljanje komunalnih djelatnosti iz članka 3. Zakona o komunalnom gospodarstvu<br />
(Narodne novine, broj 26/03.), meñu kojima je i održavanje čistoće te odlaganje komunalnog<br />
otpada, mogu zajednički organizirati više jedinica lokalne samouprave, i to na jedan od gore<br />
navedenih načina. Jedinica lokalne samouprave (grad, općina) koja nije u mogućnosti<br />
samostalno osigurati obavljanje komunalnih djelatnosti, odlukom svog predstavničkog tijela<br />
obavljanje ovih poslova može povjeriti drugoj jedinici lokalne samouprave na području iste ili<br />
druge županije, a na temelju pisanog ugovora. Ako se sustav komunalne infrastrukture<br />
proteže na području više jedinica lokalne samouprave unutar jedne ili više županija, te čini<br />
jedinstvenu i nedjeljivu funkcionalnu cjelinu, jedinice lokalne samouprave obvezne su<br />
organizirati zajedničko obavljanje komunalnih djelatnosti putem trgovačkih društava koje<br />
osnivaju jedinice lokalne samouprave u svom suvlasništvu. Ukoliko jedinica lokalne<br />
samouprave nije organizirala trajno i kvalitetno obavljanje pojedinih komunalnih djelatnosti, te<br />
održavanje pojedinih objekata i ureñaja komunalne infrastrukture u stanju funkcionalne<br />
sposobnosti prema odredbama stavka 2., 3. i 4. članka 4. ovog zakona, županija na čijem se<br />
području nalazi jedinica lokalne samouprave organizirat će obavljanje pojedine ili sviju<br />
komunalnih djelatnosti, odnosno održavanje objekata i ureñaja komunalne infrastrukture u<br />
stanju funkcionalne sposobnosti, a na teret jedinice lokalne samouprave. Jedinica lokalne<br />
samouprave u trgovačkom društvu koje osniva jedinica lokalne samouprave, odnosno<br />
jedinice lokalne samouprave u trgovačkim društvima koje djeluju u više jedinica lokalne<br />
samouprave jedne ili više županija, drže većinski dio dionica, odnosno udjela.<br />
Za obavljanje komunalnih djelatnosti u smislu članka 3. ovog Zakona, jedinice lokalne<br />
samouprave mogu osnivati vlastite pogone. Vlastiti pogon nema svojstvo pravne osobe.<br />
Vlastiti pogoni mogu obavljati komunalne djelatnosti i za druge jedinice lokalne samouprave<br />
na području iste ili druge županije na temelju pisanog ugovora. U tom slučaju, ugovor o<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 69
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
povjeravanju obavljanja komunalnih djelatnosti sklapaju poglavarstva jedinica lokalne<br />
samouprave. Vlastiti pogon je samostalan u obavljanju komunalnih djelatnosti sukladno<br />
ovom Zakonu, na zakonu utemeljenim propisima i odluci o osnivanju. Vlastitim pogonima<br />
upravlja upravitelja pogona, kojega imenuje i razrješava poglavarstvo jedinice lokalne<br />
samouprave. Upravitelj organizira i vodi rad vlastitog pogona, odgovara poglavarstvu jedinice<br />
lokalne samouprave za materijalno i financijsko poslovanje vlastitog pogona i za zakonitost<br />
rada vlastitog pogona. Upravitelj na temelju ovlasti poglavarstva jedinice lokalne samouprave<br />
sklapa ugovore s drugim fizičkim ili pravnim osobama.<br />
Koncesijom se može steći pravo obavljanja komunalnih djelatnosti te izgradnja i korištenje<br />
objekata i ureñaja komunalne infrastrukture u cilju obavljanja komunalnih djelatnosti, meñu<br />
kojima i skupljanja i odvoza komunalnog otpada te odlaganja komunalnog otpada. Odluku o<br />
objavi prikupljanja ponuda ili javnog natječaja donosi poglavarstvo jedinice lokalne<br />
samouprave. Koncesiju dodjeljuje predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave pravnoj ili<br />
fizičkoj osobi registriranoj za obavljanje te djelatnosti. Koncesija u smislu ovog Zakona može<br />
se dati na razdoblje do 30 godina. Naknada za koncesiju uplaćuje se u korist proračuna<br />
jedinice lokalne samouprave – davatelja koncesije, a koristi se za grañenje objekata i ureñaja<br />
komunalne infrastrukture.<br />
Ugovor o koncesiji s odabranim podnositeljem ponude sklapa poglavarstvo jedinice lokalne<br />
samouprave na temelju odluke o koncesiji. Koncesija prestaje: (a) istekom vremena na koje<br />
je koncesija dodijeljena, (b) prestankom pravne ili smrću fizičke osobe korisnika koncesije,<br />
(c) otkazom ugovora o koncesiji i (d) sporazumom stranaka.<br />
Jedinica lokalne samouprave može obavljanje komunalnih djelatnosti koje se financiraju<br />
isključivo iz njezina proračuna povjeriti fizičkoj ili pravnoj osobi na temelju pisanog ugovora.<br />
Predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave odreñuje komunalne djelatnosti te utvrñuje<br />
uvjete i mjerila za provedbu prikupljanja ponuda ili javnog natječaja za povjeravanje<br />
odreñenih komunalnih poslova na temelju ugovora. Odluku o objavi prikupljanja ponuda ili<br />
javnog natječaja donosi poglavarstvo jedinice lokalne samouprave. Nakon provedenog<br />
prikupljanja ponuda ili javnog natječaja, predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave<br />
donosi odluku o izboru osobe kojoj će se povjeriti obavljanje komunalnih poslova na temelju<br />
ugovora. Na temelju te odluke poglavarstvo sklapa ugovor o povjeravanju odreñenih<br />
komunalnih poslova koji obvezatno sadrži: (a) djelatnosti za koju se sklapa ugovor, (b)<br />
vrijeme na koje se sklapa ugovor, (c) vrstu i opseg poslova, (d) način odreñivanja cijene za<br />
obavljanje poslova, te način i rok plaćanja i (e) jamstvo izvršitelja o ispunjenju ugovora.<br />
Ugovor se može sklopiti najdulje na vrijeme od četiri godine. Protiv odluke o izboru osobe<br />
kojoj će se povjeriti obavljanje komunalnih djelatnosti na temelju ugovora žalba nije<br />
dopuštena, već se može pokrenuti upravni spor.<br />
3.2.3. Sustav za postupanje <strong>otpadom</strong><br />
Sakupljanje. U Zadarskoj županiji je pokrivenost organiziranim sakupljanjem otpada vrlo<br />
visoka. U većini gradova ona iznosi 100%. Otpad se odlaže na lokacijama odreñenim od<br />
strane lokalne samouprave. Gospodarenjem <strong>otpadom</strong> bave se odgovarajuća poduzeća. U<br />
Zadarskoj županiji postoji 21 komunalno poduzeće.<br />
Reciklaža. Na području <strong>Zadarske</strong> županije još uvijek nema ureñaja za preradu/obradu<br />
otpada. Sakupljeni otpad prevozi se izravno na odlagališta. Jedini raspoloživi podaci o<br />
reciklaži i preradi otpada su podaci dobiveni putem upitnika od poduzeća Unijapapir d.d.<br />
Zagreb, Reciklaža d.o.o. te zadarske tvrtke Sirovina odlagalište d.o.o. Prema podacima<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 70
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
dobivenim od tih tvrtki/poduzeća, u Županiji se redovno sakupljaju i prerañuju papir, PET,<br />
staklo, željezo, bakar, mjed, aluminij, akumulatori i olovo.<br />
Odlaganje. Uz izuzetak vrlo ograničene količine otpada za reciklažu, komunalni otpad<br />
sakupljen u Zadarskoj županiji odlaže se na odlagalištima. Ilegalno odlaganje otpada,<br />
posebno bijele tehnike te grañevinskog otpada i otpada od rušenja, sasvim je uobičajena<br />
praksa. Otpad se trenutno odlaže na 11 službenih odlagališta za komunalni otpad (vidi<br />
poglavlje 5.9.). Kako se vaganje i odvajanje otpada prije odlaganja ne provodi, sav se otpad<br />
sakupljen na području Županije uglavnom odvozi na odlagališta kao komunalni otpad.<br />
3.2.4. Troškovi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Troškovi odvoza i odlaganja otpada pokrivaju se utvrñenim cjenicima, odnosno naknadama<br />
usluga. S najvećim poteškoćama u tom smislu suočavaju se komunalna poduzeća u<br />
vlasništvu općina i gradova, koji svoje troškove moraju pokriti iz općinskog proračuna. U<br />
svakom slučaju, troškovi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Zadarskoj županiji nisu pokriveni<br />
sadašnjim naknadama od korisnika usluga. Postojeće su naknade nedovoljne, pa je – u<br />
skladu s time – sektor <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na području Županije u cjelini nedovoljno<br />
financiran. Taj problem je donekle povezan s nedostatkom spremnosti stanovništva kao<br />
korisnika na plaćanje tih usluga.<br />
Operativni troškovi za odvoz otpada su visoki zbog visokih troškova održavanja opreme i<br />
prijevoza sakupljenog otpada na odlagališta. Oprema je na odlagalištima u lošem stanju,<br />
ukoliko i gdje uopće postoji. Povrat troškova za gospodarenje <strong>otpadom</strong> na otocima u sastavu<br />
Grada Zadra takoñer se ne ostvaruje na predviñen način.<br />
Stvarni troškovi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na području Županije nisu točno utvrñeni, iako se<br />
opravdano procjenjuje da su troškovi rada i održavanja postojeće infrastrukture vrlo visoki.<br />
To je, izmeñu ostaloga, rezultat korištenja stare opreme za sakupljanje i prijevoz otpada.<br />
Osim toga, ne postoji ni sustavan i transparentan način izračuna naknada za izvršene<br />
usluge, pa čak – budući da je način procjene troškova posve nepouzdan - nije poznata i<br />
razina naplaćenosti provedenih usluga.<br />
Uspostavom regionalne suradnje na području <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> pridonijet će<br />
smanjenju troškova <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, kao i korištenju prednosti koje bi mogle proizaći<br />
iz gospodarski utemeljenog akcijskog plana i ujednačavanja troškova prijevoza u svjetlu<br />
skore uspostave Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, u čijem će se sastavu<br />
nalaziti i sanitarno odlagalište otpada.<br />
3.2.5. Postojeća odlagališta otpada<br />
<strong>Zadarska</strong> županija, u kojoj je prema najnovijem popisu stanovništva 2001. g. živjelo<br />
162.045 stanovnika (procjena za 2007. g.: oko 166.000 stanovnika), sastoji se od 34 jedinice<br />
lokalne samouprave, koje trenutno odlažu svoj otpad na 11 službenih odlagališta za<br />
komunalni otpad. Kako se ne provodi vaganje ni odvajanje otpada prije odlaganja, sav se<br />
otpad na području Županije odvozi kao komunalni otpad.<br />
U tablici 3.2.5-1. prikazana su odlagališta otpada prema svojim gravitacijskim područjima, s<br />
pregledom gradova i općina koje otpad sa svog područja odlažu na pojedinom odlagalištu.<br />
Prikazani su i podaci površinama i receptivnom kapacitetu djelujućih odlagališta otpada.<br />
Sva odlagališta <strong>Zadarske</strong> županije, osim odlagališta Grada Zadra, Diklo i Grada Biograda<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 71
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
n/M, BaštijunskI brig, relativno su malog volumena (receptivnog kapaciteta), koji nije veći od<br />
50.000 m 3 . U nastavku, nakon tabličnog pregleda, ukratko su opisana postojeća službena<br />
odlagališta u Županiji.<br />
Tablica 3.2.5-1. Općine i gradovi korisnici odlagališta otpada<br />
Broj Odlagište GRADOVI / Općine<br />
1 Diklo<br />
2 Baštijunski brig<br />
Nin, Zadar, Bibinje, Galovac, Kukljica,<br />
Novigrad, Poličnik, Posedarje, Preko Privlaka,<br />
Ražanac, Sukošan, Škabrnja, Vir, Vrsi<br />
Zemunik Donji, Sali<br />
Biograd, Pakoštane, Pašman,<br />
Sv. Filip i Jakov<br />
Broj<br />
JLS*<br />
Površina<br />
(m 2 )<br />
Kapacitet<br />
(m 3 )<br />
17 270.000 2.000.000<br />
4 76.000 160.000<br />
3 Kljakovača Obrovac 1 17.000 30.000<br />
4 Sveti Kuzam Pag, Kolan 2 20.000 20.000<br />
5 Stražbenica 2 Gračac 1 70.000 50.000<br />
6 Dračevac Jasenice 1 20.000 2.500<br />
7 Zarabaniž Kali 1 1.600 3.000<br />
8 Čelinka Polača, Benkovac 2 10.000 1.200<br />
9 Vulina Draga Povljana 1 20.000 25.000<br />
10 Samograd Starigrad 1 8.000 40.000<br />
11 Tri luke Tkon 1 5.000 20.000<br />
* JLS = jedinica lokalne samouprave<br />
Napomena: Općina Stankovci zbrinjava svoj otpad odvozom na šibensko odlagalište Bikarac, a Općina<br />
Lišane Ostrovičke na odlagalište Grada Skradina.<br />
3.2.5.1. Odlagalište Diklo (Zadar)<br />
Odlagalište je u vlasništvu Grada Zadra, a njime upravlja i održava ga komunalno<br />
poduzeće Čistoća d.o.o. Zadar, koje odvozom na ovog odlagalište zbrinjava oko 70%<br />
sveukupno nastalog otpada na području <strong>Zadarske</strong> županije. Osim iz Grada Zadra, komunalni<br />
i neopasni proizvodni otpad iz gospodarstva, ustanova i uslužnih djelatnosti prikuplja se i<br />
dovozi na odlagalište iz općina Bibinje, Sukošan, Galovac, Škabrnja, Poličnik, Novigrad,<br />
Kukljica, Preko, Zemunik Donji, Ražanac, Posedarje, Privlaka, Vir i Vrsi te iz Grada Nina. Na<br />
ovo se odlagalište prevozi i otpad sa otoka Grada Zadra čija su službena odlagališta<br />
nedavno sanirana i zatvorena. Na odlagalište, na koje se komunalni, proizvodni i grañevinski<br />
otpad redovito dovozi šest dana tjedno, prosječno se dnevno dopremi oko 265 t otpada, što<br />
godišnje daje količinu od oko 80.000 t ili oko 130.000 m 3 spomenutog otpada.<br />
3.2.5.2. Odlagalište Baštijunski Brig (Biograd na moru)<br />
Odlagalište se nalazi sjeveroistočno od gradskog naselja Biograda na Moru, a smješteno je<br />
na šumom obrasloj blagoj padini izmeñu Parka prirode Vransko jezero i poljoprivrednog<br />
dobra Vrana. Procjenjuje se da se na odlagalište dnevno doprema 3,68 t otpada (tj. 1.343 t<br />
godišnje), a koji potječe iz Grada Biograda (5.259 stanovnika) te Općina Pakoštane, Sv. Filip<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 72
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
i Jakov i Pašman. Meñutim, budući da se otpad ne važe niti razvrstava, navedeni količinski<br />
podaci relativno su nepouzdani. O odlagalištu, kao i sakupljanju i dovozu otpada skrbi se<br />
komunalno poduzeće Komunalac d.o.o. iz Biograda na Moru, dok se sakupljanju i dovozu<br />
otpada s područja Općina Pakoštane i Sv. Filip i Jakov brine tvrtka Loši d.o.o. Iz Općine<br />
Pašmana na istoimenom otoku otpad na odlagalište dovozi Javno komunalno poduzeće<br />
Pašman iz Pašmana.<br />
3.2.5.3. Odlagalište Kljakovača (Obrovac)<br />
Odlagalište se nalazi kod naselja Bilišane, na lokaciji Kljakovača, oko 5 km istočno od<br />
Obrovca, odnosno, oko 2 km jugoistočno od Jankovića buka na rijeci Zrmanji. Skupljanje i<br />
dovoz otpada na odlagalište organizira Infra-grad d.o.o. u vlasništvu Grada Obrovca. Vozila<br />
dovoze otpad i istovaruju ga na samom rubu sjeverne padine jame, odakle se on gravitacijski<br />
akumulira u odlagališnoj depresiji. U načelu, glomazni otpad se odvaja i odlaže na prostore<br />
prilagoñene pristupu pokretnih presa. Odlagalištem se koristi područje Grada Obrovca, na<br />
kojemu živi oko 5.500 stalnih stanovnika, s time da je u ljetnim mjesecima zabilježeno čak<br />
više od 15.000 korisnika. Procjenjuje se da se godišnje na odlagalište dopremi oko 6.000 t<br />
komunalnog te 85 t glomaznog otpada.<br />
3.2.5.4. Odlagalište Sv. Kuzam (Pag)<br />
Odlagalište otpada Grada Paga nalazi se oko 500 m od crkve Sv. Kuzam na području<br />
Grada Paga. Otpad se odlaže na sjevernoj padini vododerine, koja je udaljena oko 100 m od<br />
morske obale (uvale). Skupljanje i dovoz otpada na odlagalište s čitavog područja Grada<br />
Paga obavlja Komunalno društvo Pag, koje ujedno vodi brigu o odlagalištu.<br />
3.2.5.5. Odlagalište Stražbenica 2 (Gračac)<br />
Odlagalište se nalazi oko 4 km od Gračaca, na lokaciji Gola Glava, područje Katastarske<br />
općine Deringaj, istočno od državne ceste D-1 (Zagreb-Karlovac-Plitvice-Korenica-Udbina-<br />
Gračac-Obrovac). Skupljanje i dovoz pretežno komunalnog otpada organizira i o odlagalištu<br />
se brine tvrtka Komunalno d.o.o. u vlasništvu Općine Gračac.<br />
3.2.5.6. Odlagalište Dračevac (Jasenice)<br />
Općina Jasenice je organizirala sakupljanje i odvoz otpada kroz vlastiti pogon. Otpad se<br />
odlaže na odlagalištu Dračevac, koje se nalazi u napuštenom rudniku, odnosno iskopu<br />
bivšeg rudnika boksita, iznad naselja Maslenica.<br />
3.2.5.7. Odlagalište Zarabaniž (Kali)<br />
Odlagalište otpada Općine Kali nalazi se na predjelu Zarabaniž. Skupljanje i odvoz otpada<br />
organiziran je preko tvrtke Hripa d.o.o., koja ujedno vodi brigu o odlagalištu.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 73
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
3.2.5.8. Odlagalište Čelinka (Polača)<br />
Općina Polača organizirala je sakupljanje i odvoz otpada kroz vlastiti pogon. Odlagalište<br />
otpada nalazi se na lokalitetu Čelinka kod naselja Jagodnja Gornja.<br />
3.2.5.9. Odlagalište Vulina draga (Povljana)<br />
Odlagalište otpada Općine Povljana, nalazi se na neobraslom kamenitom terenu lokaliteta<br />
Vulina draga, oko 3 km od naselja Povljana. Skupljanje i odvoz otpada na području Općine<br />
Povljana organizira Komunalno društvo Povljana d.o.o., koje ujedno i vodi brigu o<br />
odlagalištu.<br />
3.2.5.10. Odlagalište Samograd (Starigrad)<br />
Općina Starigrad je organizirala sakupljanje i odvoz otpada kroz vlastiti pogon. Otpad se<br />
odlaže na odlagalištu Samograd, koje se nalazi na donjem dijelu primorske padine Velebita,<br />
iznad Starigrada, na nadmorskoj visini od 300 m.<br />
3.2.5.11. Odlagalište Tri luke (Tkon)<br />
Odlagalište otpada Općine Tkon nalazi se iznad uvale Tri luke na šumskom zemljištu. Za<br />
skupljanje i odvoz otpada te održavanje odlagališta brine se Javna komunalna udruga<br />
Prvenj.<br />
3.3. Grad Zadar<br />
U sklopu <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije posebno je obrañeno<br />
odlagalište otpada Diklo i komunalno poduzeće Čistoća d.o.o. Zadar. Na odlagalištu otpada<br />
Diklo odlaže se oko 70% ukupnog otpada cijele Županije, što uključuje 17 od ukupno 34<br />
jedinica lokalne samouprave. Komunalno poduzeće Čistoća d.o.o. najveća je komunalna<br />
tvrtka na području Županije koja se bavi skupljanjem otpada. Zbrinjavanje otpada s otoka<br />
Grada Zadra opisano je zbog svoje specifičnosti uključujući dosadašnje aktivnosti na sanaciji<br />
i zatvaranju postojećih odlagališta otpada.<br />
3.3.1. Gradsko odlagalište otpada Diklo<br />
Službeno odlagalište otpada Grada Zadra Diklo nalazi se sjeverno od prigradskog<br />
zadarskog naselja Diklo, neposredno uz cestu Zadar-Kožino. Radom je započelo 1963. g.<br />
Odlagalište Diklo donedavno nije raspolagalo službenim dokumentom koji ga čini legalnim, a<br />
nakon ishoñenja lokacijske dozvole započela je sanacija odlagališta, a u sljedeće 2-3 godine<br />
– nakon otvaranja Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> - odlagalište će biti<br />
zatvoreno. Odlagalište zauzima ukupnu površinu od oko 650.000 m 2 (65 ha), od čega se na<br />
nasuti dio odnosi oko 336.000 m 2 (33,6 ha), a na aktivni dio oko 200.000 m 2 (20 ha).<br />
Prosječna visina odlagališta je 7-10 m. Ukupni opseg odlagališta iznosi oko 3.700 m, a<br />
opseg aktivnog dijela oko 2.000 m. Procjenjuje se da je na odlagalištu do sada odloženo<br />
preko 2,0 milijuna m 3 otpada. Otpad se redovito razastire i prekriva slojem inertnog materijala<br />
(grañevinski otpad ili zemlja). Osim tog i neopasnog proizvodnog otpada na odlagalištu se<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 74
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
odlaže i inertni grañevinski otpad. Deratizacija, dezinfekcija i dezinsekcija odlagališta provodi<br />
se svaka dva mjeseca. Na ulazu u odlagalište stoji rampa, a uspostavljena je i stalna 24-<br />
satna čuvarska služba. Odlagalište je opremljeno dvama cisternama s po 5.000 l<br />
protupožarne vode te protupožarnom opremom. Oko odlagališta ureñen je protupožarni put.<br />
Odlagalište nema mogućnosti daljnjeg širenja, praktički je popunjeno te se mora započeti<br />
njegovim postupnim zatvaranjem. Postojeća tehnologija odlaganja otpada i ureñenje<br />
odlagališta ne udovoljava važećim propisima o ureñenju sanitarnog odlagališta otpada.<br />
Procjedne vode otječu nekontrolirano u podzemlje. Vjetar raznosi deponijski plin, a često i<br />
dim od zapaljenja otpada, koji onečišćuje atmosferu i stalni je povod negodovanju okolnog<br />
stanovništva. Širenju lakših frakcija otpada po lokalnom zemljištu i neposrednom okružju<br />
odlagališta pridonosi i vjetar.<br />
Odlagalište je u vlasništvu Grada Zadra, koji ga je dao na korištenje i održavanje<br />
komunalnom poduzeću Čistoća d.o.o. Zadar. Ovo poduzeće svojom redovitom djelatnošću<br />
zbrinjava oko 70% cjelokupno nastalog otpada <strong>Zadarske</strong> županije. Osim s područja Grada<br />
Zadra, komunalni, kao i neopasni proizvodni otpad iz gospodarstva, ustanova i uslužnih<br />
djelatnosti otpad na odlagalište se dovozi s područja općina Bibinje, Galovac, Kukljica<br />
Novigrad, Poličnik, Posedarje, Preko, Privlaka, Sukošan, Ražanac, Škabrnja, Vir, Vrsi i<br />
Zemunik Donji te iz Grada Nina (tab. 4.2.5-1). Isto tako, sa otoka u sastavu Grada Zadra<br />
dovozi se otpad na odlagalište Diklo. Sva službena odlagališta otpada na otocima Grada<br />
Zadra su nedavno zatvorena i sanirana, a zatečeni otpad je prevezen na odlagalište Diklo.<br />
U neposrednom okružju odlagališta nema nadzemnih vodotoka koji bi izravno mogli biti<br />
onečišćeni procjedima iz odlagališta, ali postoji mogućnost onečišćenja podzemnih voda.<br />
Izvorište Zadarskog vodovoda u području Bokanjca nalazi se nešto više od 1 km zapadno od<br />
odlagališta prema sjeveru, odnosno sjeveroistoku. Tijekom 45-godišnjeg rada odlagališta nije<br />
bilo službeno registriranih slučajeva onečišćenja podzemne vode. Ipak, ovaj podatak treba<br />
prihvatiti s rezervom, budući da su se u prošlosti provodila tek minimalna, gotovo nikakva<br />
istraživanja i opažanja kvalitete podzemnih voda.<br />
3.3.2. Komunalno poduzeće Čistoća d.o.o. Zadar<br />
Komunalno poduzeće Čistoća d.o.o. uspostavilo je sustav upravljanja kvalitetom prema<br />
meñunarodnoj normi EN ISO 9001:2000 te raspolaže odgovarajućim certifikatom, izdanim od<br />
strane certifikacijske kuće BVQI Hrvatska.<br />
Najviši organ Društva je Skupština, a čine je predstavnici Grada Zadra i 13 općina (Bibinje,<br />
Galovac, Kukljica Novigrad, Poličnik, Posedarje, Preko, Privlaka, Sukošan, Ražanac,<br />
Škabrnja, Vir, Vrsi i Zemunik Donji) te Grada Nina, koji imaju svoje udjele u Društvu.<br />
Skupština odlučuje o svim bitnim pitanjima ustroja, organizacijskog i gospodarskog života<br />
Društva.<br />
Nadzorni odbor nadzire voñenje poslova Društva i zastupa Društvo prema Upravi. Sastoji<br />
se od pet članova. Upravu Društva čini inokosno tijelo (direktor), a imenuje ga Skupština<br />
Društva.<br />
Čistoća d.o.o Zadar već dugi niz godina uspješno održava zbrinjavanje otpada i srodne<br />
komunalne djelatnosti na području Grada Zadra i okolnom prostoru. Postavljeni zadaci<br />
uspješno se rješavaju, učinjen je znatan napredak u sustavu radne organizacije,<br />
modernizirana su sredstva rada, povećan je broj zaposlenika i vozila, a proširilo se i područje<br />
djelovanja te pružanja usluga čišćenja i odvoza otpada. Danas je Čistoća d.o.o. Zadar<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 75
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
moderno i uspješno komunalno poduzeće koje predanim radom svojih djelatnika nastoji<br />
zadovoljiti potrebe svih grañana te im omogućiti život u ljepšem, čišćem i zdravijem okolišu.<br />
Poduzeće zapošljava ukupno 197 radnika. Čistoća d.o.o. Zadar u sklopu svog voznog<br />
parka raspolaže sa 69 vozila različite namjene. U gradu i prigradskim naseljima prikupljanje<br />
otpada vrši se kontejnerima zapremine 1.100 l te manjim posudama zapremine 240 l.<br />
Deponiranje otpada za iskopani materijal se ne naplaćuje, dok je za odlaganje grañevinskog,<br />
komunalnog i neopasnog proizvodnog otpada cijena 35,00 kn/m 3 .<br />
Ukupan prihod poduzeća u 2006. g. iznosio je 48.289.340 kn. Prihodi po kategorijama<br />
korisnika usluga ostvareni su od pojedinih skupina korisnika po sljedećim udjelima:<br />
gospodarstvo 21,6%<br />
zanatstvo 4,6%<br />
grañanstvo 18,8%<br />
gradovi i općine 9,2%<br />
Grad Zadar 9,9%<br />
Otoci Grada Zadra 4,1%<br />
ostalo 3,7%<br />
sanacija odlagališta „Diklo“ i otočnih deponija 23,8%<br />
Glavne aktivnosti tvrtke su čišćenje javnih površina, sakupljanje i odlaganje otpada,<br />
održavanje gradskog odlagališta otpada, recikliranje otpada, prodaja recikliranog materijala,<br />
laboratorijska ispitivanja i analize.<br />
Čistoća d.o.o. Zadar opslužuje oko 26.000 domaćinstava te oko 800 srednjih i 1.000 malih<br />
tvrtki. Osim u gradu Zadru, usluge <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, uključujući i čišćenje ulica, tvrtka<br />
obavlja i na otocima Grada Zadra te u 13 okolnih općina. Mjesečna naknada za usluge<br />
zbrinjavanja kućnog otpada iznosi 0,54 kn/m 2 , a 0,36 kn/m 2 za proizvodni otpad.<br />
3.3.3. Zbrinjavanje otpada s otoka Grada Zadra<br />
Strategijom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske (Narodne novine, broj 130/05)<br />
zabranjuje se odlaganje otpada na otocima. Stoga su postojeća odlagališta otpada na<br />
otocima Grada Zadra sanirana i zatvorena, a na otocima su uspostavljene (ili se<br />
uspostavljaju) pretovarne, odnosno transfer-stanice, na kojima je omogućeno odvojeno<br />
sakupljanje otpada. Otpad će se odatle dijelom upućivati na recikliranje ili će „in situ“ biti<br />
baliran, a njegova će se glavnina brodovima prevoziti u budući Županijski centar za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong> (danas se taj otpad brodovima prevozi na zadarsko odlagalište<br />
komunalnog otpada Diklo).<br />
Društvo Čistoća d.o.o. Zadar sakuplja, prevozi i zbrinjava sve vrste otpada nastalog na<br />
području otoka Grada Zadra - Ižu, Silbi, Molatu, Olibu, Istu i Premudi. U svakom od otočnih<br />
naselja uposlen je po jedan stalni djelatnik Društva (osim na Silbi, gdje rade dva djelatnika<br />
kao i na otoku Ižu - po jedan u Velom i Malom Ižu), a na otocima je postavljena i<br />
odgovarajuća oprema za sakupljanje i pripremu odvoza otpada na odlagalište Diklo.<br />
Troškovi zbrinjavanja otpada na spomenutim otocima jednim su dijelom pokriveni<br />
naknadom za odvoz otpada, koju plaćaju stanovnici otoka, a drugim dijelom sredstvima iz<br />
Proračuna Grada Zadra, koje je Grad Zadar osigurao kroz program održavanja javne čistoće.<br />
Odlukom Poglavarstva Grada Zadra prihvaćen je Program sanacije i zatvaranja svih<br />
odlagališta na otocima Grada Zadra te odvoz otpada s otoka na odlagalište Diklo, a sve u<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 76
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
cilju zaštite prirode i okoliša na otocima, sukladno spomenutim odrednicama Zakona o<br />
otocima (Narodne novine, broj 34/99; 149/99; 32/02; 33/06). Grad Zadar je uz pomoć Fonda<br />
za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost uklonio službena odlagališta otpada sa otoka u<br />
administrativnom sastavu Grada.<br />
Temeljem Odluke Poglavarstva Grada Zadra, Čistoća d.o.o. Zadar je bila u obvezi izraditi<br />
program postavljanja preskontejnera u svim naseljima spomenutih otoka. Prije toga bilo je<br />
nužno izvršiti nabavku preskontejnera i urediti lokacije za njihov smještaj, uz osiguranje<br />
priključka električnih instalacija i betoniranje odgovarajućih površina.<br />
3.4. Podaci o količinama otpada<br />
3.4.1. Uvod<br />
Najnoviji podaci o nastalim količinama otpada u Zadarskoj županiji prikupljeni su putem<br />
Upitnika tijekom siječnja 2007. g. Upitnik je dostavljen u 34 jedinice lokalne samouprave, 21<br />
komunalno poduzeće i 3 tvrtke koje se bave recikliranjem sekundarnih sirovina. Razmotrene<br />
su količine otpada po vrstama, i to za komunalni, proizvodni i grañevinski otpad.<br />
U 34 jedinice lokalne samouprave Županije, prema procjenama iz 2007. g., živi oko<br />
166.000 stanovnika, a aktivno djeluje 21 komunalno poduzeće.<br />
Izvori o količinama otpada, nastalog u Županiji su:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Projekt CARDS (Okvir strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> za Republiku Hrvatsku)<br />
Agencija za zaštitu okoliša Republike Hrvatske (Katastar otpada 2003. g.)<br />
Ured državne uprave u Zadarskoj županiji (Katastar otpada 2003. g.)<br />
MEMCI (Osnovna studija, listopad 2004. g.)<br />
COWI (<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i provedena ispitivanja; prosinac 2005. g.)<br />
Navigator (Ispitivanja i studija Utvrñivanje količina otpada za Zadarsku županiju; veljača<br />
2007. g.).<br />
3.4.2. Prethodni podaci o količinama otpada<br />
U svojem Završnom izvješću od 18. lipnja 2003. g. projekt CARDS (Okvir strategije<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> za RH s težištem na komunalni otpad) navodi podatke o godišnje<br />
nastalim količinama otpada po stanovniku u Hrvatskoj i u tri države EU. Odatle proizlazi da<br />
godišnje po stanovniku u RH nastane 279 kg; u Austriji 389 kg; u Danskoj 585 kg, a u<br />
Sloveniji 400 kg.<br />
U skladu s Katastrom emisija u okoliš, u Katastru otpada prijavljene količine nastalog<br />
otpada u Zadarskoj županiji 2003. g. ne nude kompletan uvid u količinu proizvedenog i<br />
obrañenog otpada u Županiji. Prema podacima iz Katastra otpada za Zadarsku županiju,<br />
tijekom 2002. g. u Županiji je nastalo 52.469,82 tona neopasnog otpada.<br />
U Osnovnoj studiji (MEMCI), koja je dovršena je u listopadu 2004. g. ukupna godišnja<br />
količina krutog otpada koji nastaje na području Županije iznosi oko 110.000 t, od čega<br />
80.397 t komunalnog otpada, 8.050 t proizvodnog otpada te 22.312 t ostalog otpada (tab.<br />
3.4.2-1).<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 77
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Tablica 3.4.2-1. Pregled procijenjenih godišnjih količina nastalog otpada u Zadarskoj županiji 2004. g.<br />
Vrsta otpada Količina (t/god.)<br />
Komunalni otpad 80.397<br />
Proizvodni otpad 8.050<br />
Ostali otpad 22.312<br />
U k u p n o 110.759<br />
Izvor: MEMCI, 2004.<br />
Krajem 2005. g. danska tvrtka COWI pripremila je <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> za<br />
Zadarsku županiju. Podaci dobiveni Upitnikom iz prosinca 2005. g. ukazuju na ukupnu<br />
godišnju količinu nastalog komunalnog otpada od 120.531 t (tab. 3.4.2-2).<br />
Tablica 3.4.2-2. Podaci dobiveni iz upitnika i procjena godišnjih količina komunalnog,<br />
proizvodnog i grañevinskog otpada za 2004. g. (COWI, 2005. g.)<br />
Vrsta otpada<br />
Ukupna količina<br />
(t/god.)<br />
Jedinična količina<br />
(kg/stan./god.)<br />
Podaci dobiveni iz upitnika<br />
"Komunalni otpad" 120.531 744<br />
Najbolje procjene<br />
Kućni otpad 43.500 268<br />
Komercijalni otpad 14.700 91<br />
Proizvodni otpad 17.800 110<br />
Kućni, komercijalni i proizvodni otpad 76.000 469<br />
Grañevinski otpad i otpad od rušenja 95.000 586<br />
U k u p n o 171.000 1.055<br />
3.4.3. Podaci o godišnjim količinama otpada u Zadarskoj županiji<br />
Podaci dobiveni od jedinica lokalne samouprave i komunalnih poduzeća u siječnju i veljači<br />
2007. g. ukazuju na približno nastalu količinu otpada u Zadarskoj županiji (tab. 3.4.3-1).<br />
Podaci, primljeni od jedinica lokalne samouprave i komunalnih poduzeća, ne mogu<br />
predstavljati potpun i konačan temelj za procjenu nastale količine otpada, budući da se<br />
uglavnom radi o procjeni zasnovanoj na zapremini otpada, tj. na broju kamiona dovezenog<br />
otpada na lokalna odlagališta.<br />
Tablica 3.4.3-1. Pregled godišnjih količina otpada <strong>Zadarske</strong> županije (2006. g.)<br />
GRAD / Općina<br />
Broj<br />
stanovnika<br />
Komunalni<br />
otpad<br />
(t)<br />
Proizvodni<br />
otpad<br />
(t)<br />
Grañevinski<br />
i otpad od<br />
rušenja (t)<br />
Komunalni<br />
otpad<br />
(kg/stan.)<br />
BENKOVAC 10.000 1.460 320 1.848 146<br />
BIOGRAD 5.246 11.145 0 994 2.124<br />
NIN (s Vrsima) 4.603 4.165 0 5.000 905<br />
OBROVAC 4.500 4.055 300 300 901<br />
PAG 4.368 2.100 0 3.000 481<br />
ZADAR 72.718 39.500 19.500 108.880 543<br />
Bibinje 4.300 2.150 0 3.200 500<br />
Galovac 1.172 1.112 0 0 949<br />
Gračac 3.941 1.050 100 200 266<br />
Jasenice 1.329 582 0 0 438<br />
Kali 1.716 620 0 260 361<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 78
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
GRAD / Općina<br />
Broj<br />
stanovnika<br />
Komunalni<br />
otpad<br />
(t)<br />
Proizvodni<br />
otpad<br />
(t)<br />
Grañevinski<br />
i otpad od<br />
rušenja (t)<br />
Komunalni<br />
otpad<br />
(kg/stan.)<br />
Kukljica 650 1.125 125 0 1.731<br />
Lišane Ostrovičke 746 330 0 50 442<br />
Novigrad 2.500 1.040 0 0 416<br />
Pakoštane 3.891 3.888 0 0 999<br />
Pašman 2.004 2.880 0 3.200 1.437<br />
Polača 2.000 2.300 0 0 1.150<br />
Poličnik 4.543 2.940 0 0 647<br />
Posedarje 4.100 4.480 0 0 1.093<br />
Povljana 717 2.500 0 0 3.487<br />
Preko 3.900 4.500 0 0 1.154<br />
Privlaka 2.172 1.820 0 250 838<br />
Ražanac 3.107 1.200 150 150 386<br />
Sali 1.829 3.000 0 0 1.640<br />
Stankovci 2.080 400 0 200 192<br />
Starigrad 1.893 500 0 275 264<br />
Sukošan 5.000 2.660 0 0 532<br />
Sveti Filip Jakov 4.500 2.448 0 0 544<br />
Škabrnja 1.900 588 100 100 309<br />
Tkon 709 190 10 20 268<br />
Vir 1.608 20.000 0 22.000 12.438<br />
Vrsi (pod NIN) 0 0 0 0 0<br />
Zemunik Donji 1.903 832 0 230 437<br />
U k u p n o 166.425 127.710 20.605 150.167 767<br />
Izvor: Jedinice lokalne samouprave (Navigator, veljača 2007. g.)<br />
Od ukupno 34 jedinice lokalne samouprave, podatke nije dostavilo njih 9, i to Galovac,<br />
Novigrad, Pakoštane, Poličnik, Posedarje, Povljana, Sali, Sukošan i Vrsi. U skladu s<br />
dobivenim rezultatima 2006. g., ukupna godišnja količina nastalog otpada na području<br />
Županije iznosi 127.710 t komunalnog otpada, 20.605 t proizvodnog otpada i 150.167 t<br />
grañevinskog otpada.<br />
U Županiji godišnje po stanovniku nastaje od 146 kg u Gradu Benkovcu do 12.438 kg u<br />
Općini Vir. Na području Grada Zadra prosječno nastaje 543 kg, dok su u većem broju<br />
gradova i općina s razvijenim turizmom godišnje količine nastalog otpada veće su od 1.000<br />
kg po stanovniku. Najveće godišnje količine grañevinskog otpada zabilježene su na području<br />
Grada Zadra (108.880 t) i u Općini Vir (22.000 t).<br />
Od ukupno 21 tvrtke koje se bave sakupljanjem komunalnog otpada, podatke je dostavilo<br />
njih 20, tj. sve osim tvrtke Adriatik Blizna d.o.o. Dobiveni podaci pokazuju da ukupna<br />
godišnja količina nastalog otpada u Županiji iznosi 113.658 t komunalnog, 9.680 t<br />
proizvodnog i 163.403 t grañevinskog otpada (tab. 3.4.3-2).<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 79
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Tablica 3.4.3-2. Pregled količina otpada za Zadarsku županiju za 2006. g.<br />
Naziv komunalnog poduzeća<br />
Količina<br />
komunalnog<br />
otpada (t)<br />
Količina<br />
proizvodnog<br />
otpada (t)<br />
Količina<br />
grañevinskog<br />
i otpada od<br />
rušenja (t)<br />
„Eko Flor Plus“ d.o.o. Jasenice 582 0 0<br />
„Hripa“ d.o.o. Kali 620 0 260<br />
„Komunalno“ d.o.o. Gračac 1.100 50 200<br />
„Čistoća“ d.o.o. Zadar (za Grad Zadar) 28.000 9.000 108.000<br />
"Loši" prijevoznički obrt Pakoštane 3.888 0 0<br />
„Komunalno društvo Dugi Otok i Zverinac“ d.o.o. 3.000 0 0<br />
„Čisti Otok“ d.o.o. Vir 20.000 0 22.000<br />
„Otok Ugljan“ d.o.o. Preko 4.500 0 0<br />
„Komunalno društvo Povljana“ 2.500 0 5.000<br />
„Agryruntum“ d.o.o. Starigrad 500 0 275<br />
„Komunalno društvo Pag“ d.o.o. 2.100 0 15.000<br />
Javna komunalna ustanova "Prvenj" Tkon 190 10 20<br />
Javna komunalna ustanova „Otok Pašman“ 2.880 0 3.200<br />
„Benković“ d.o.o. Benkovac 1.460 320 18<br />
„Sabuša“ d.o.o. Kukljica 1.125 0 0<br />
„Infra-grad“ d.o.o. Obrovac 4.055 300 300<br />
„Rivina Jaruga“ d.o.o. Lišane Ostrovičke 330 0 0<br />
„Komio komunalije i održavanje“ d.o.o. Nin 4.165 0 5.000<br />
„Adriatik Blizna“ d.o.o. Trogir-Split-Novigrad 1.040 0 0<br />
„Polača“ (poduzeće u sastavu Općine Polača) 2.300 0 0<br />
„Bošana“ d.o.o. Biograd 11.143 0 0<br />
„Čistoća“ d.o.o. Zadar (za 9 općina)* 17.780 0 3.930<br />
U k u p n o 113.658 9.680 163.403<br />
* Bibinje, Galovac, Poličnik, Posedarje, Privlaka, Ražanac, Sukošan, Škabrnja, Zemunik<br />
Izvor: podaci dobiveni od komunalnih poduzeća (Navigator, veljača 2007. g.)<br />
3.4.4. Usporedba podataka<br />
Pri teorijskoj procjeni nastalih količina otpada korišteni su podaci iz Strategije <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> RH (Narodne novine, broj 130/05.) i Prednacrta <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
<strong>Zadarske</strong> županije, koje uključuju urbano područje s 300 kg otpada po stanovniku, ruralno<br />
područje s 200 kg otpada po stanovniku, turističko područje s 1 kg otpada po noćenju, obrt s<br />
400 kg otpada po zaposlenom, 600 kg proizvodnog otpada po zaposleniku te grañevinski<br />
otpad s 586 kg po stanovniku (tab. 3.4.4-1).<br />
Ukoliko se prihvati prosječna količina komunalnog otpada od oko 120.000 t/god.,<br />
prosječna godišnja količina komunalnog otpada prijavljena po stanovniku, prema podacima<br />
dobivenim iz Upitnika, iznosi 722 kg. Ukupna godišnja količina komunalnog otpada, dobivena<br />
Upitnikom, koji je provela tvrtka COWI, iznosi 120.531 t, odnosno 744 kg po stanovniku, dok<br />
godišnja količina istovrsnog otpada, prema Upitniku provedenom od strane MEMCI, ona<br />
iznosi 80.397 t, tj. 493 kg po stanovniku.<br />
Ono što se smatra komunalnim <strong>otpadom</strong> varira od jedne do druge jedinice lokalne<br />
samouprave, budući da se ne provodi vaganje ni odvajanje otpada prije odlaganja, a<br />
cjelokupan se otpad ma odlagališta uglavnom odvozi kao komunalni otpad. Ta značajna<br />
razlika izmeñu prikupljenih podataka uzrokovana je činjenicom da trenutno ne postoji nikakav<br />
pouzdani sustav, koji bi bilježio stvarnu dinamiku nastanka otpada po količinama.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 80
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Teorijska procjena godišnje količine nastalog komunalnog otpada na osnovu broja<br />
stanovnika (166.425), broja turističkih noćenja (6.094.802) i broja zaposlenih u obrtima<br />
(11.634) iznosi oko 57.525 t ili 346 kg po stanovniku.<br />
Godišnja količina proizvodnog otpada u Upitniku varira od 9.680 t, koliko su prijavila<br />
komunalna poduzeća i 20.605 t, koliko su prijavile jedinice lokalne samouprave. Prema<br />
podacima MEMCI, ukupno je godišnje nastalo 8.050 t proizvodnog otpada.<br />
Prema teorijskoj procjeni, godišnja količina nastalog proizvodnog otpada, dobivena na<br />
osnovu broja zaposlenih u industriji i poljoprivredi (37.831) iznosi oko 22.699 t (136 kg/stan.).<br />
Prosječna godišnja količina nastalog grañevinskog otpada iznosi 155.000 t ili 933 kg po<br />
stanovniku. Upitnikom, kojega je obradila tvrtka COWI, ne daju se podaci o grañevinskom<br />
otpadu. Godišnja količina grañevinskog i ostalog otpada, prema MEMCI, iznosi 23.312 t.<br />
Teorijski procijenjena godišnja količina nastalog grañevinskog otpada i otpada od rušenja,<br />
na osnovu broja stanovnika (166.425), iznosi oko 97.525 t ili 585 kg po stanovniku, a što je u<br />
skladu s podacima iz Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske.<br />
Nedostatak kolosiječnih vaga na odlagalištima i osoblja koje bi prijavljivalo količine otpada,<br />
čini procjenu količina nastalog otpada nedosljednom. Nepostojanje sustava za prijavljivanje<br />
vrsta i količina nastalog otpada takoñer znači da vrste otpada, uključene pod terminom<br />
„komunalni otpad“, uvelike variraju, ovisno o tome tko prijavljuje podatke.<br />
Tablica 3.4.4-1. Sažetak podataka dobivenih iz Upitnika i teorijska procjena nastalih količina otpada<br />
Komunalni Proizvodni Grañevinski<br />
Komunalni Proizvodni Grañevinski<br />
otpad / otpad / otpad /<br />
Upitnik<br />
otpad otpad otpad<br />
stanovnik stanovnik stanovnik<br />
(t/god.) (t/god.) (t/god.)<br />
(kg/god.) (kg/god.) (kg/god.)<br />
MEMCI (listopada 2004.) 80.397 8.050 22.312 493 50 136<br />
COWI (prosinca 2005.) 120.531 0 0 744 0 0<br />
„Navigator“ (veljače 2007.) /JLS/ 127.710 20.605 150.167 769 121 908<br />
„Navigator“ (veljače 2007.) /KP/ 113.658 9.680 163.403 685 59 988<br />
Teorijska procjena<br />
Komunalni<br />
otpad<br />
(t/god)<br />
Proizvodni<br />
otpad<br />
(t/god.)<br />
Grañevinski<br />
otpad<br />
(t/god.)<br />
Komunalni<br />
otpad /<br />
stanovnik<br />
(kg/god.)<br />
Proizvodni<br />
otpad /<br />
stanovnik<br />
(kg/god.)<br />
Grañevinski<br />
otpad/<br />
stanovnik<br />
(kg/god.)<br />
„Navigator“ (veljače 2007.) 57.525 22.699 97.525 346 124 585<br />
Procjena<br />
Ukupna<br />
količina<br />
(t/god)<br />
Komunalni<br />
otpad<br />
(t/god)<br />
Grañevinski<br />
otpad<br />
(t/god)<br />
Proizvodni i<br />
rudarski<br />
(t/god)<br />
Komunalni/<br />
stanovnik<br />
(kg/god)<br />
Grañevinski/<br />
stanovnik<br />
(kg/god)<br />
Strategija <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH 13.200.000 1.200.000 2.600.000 1.600.000 270 585<br />
Potrebno je napomenuti da stvaranje grañevinskog i otpada od rušenja u odreñenoj godini<br />
uvelike ovisi o aktivnostima grañenja i rušenja u toj godini. Na primjer, izgradnja autoceste<br />
Zagreb-Split uzrokovala je stvaranje velikih količina grañevinskog otpada. U nadolazećim se<br />
godinama mogu očekivati manje količine nastalog grañevinskog otpada i otpada od rušenja.<br />
Tijekom duljeg razdoblja od sljedećih 20 godina može se očekivati povećana aktivnost<br />
izgradnje novih kuća, hotela, stambenih zgrada te infrastrukture (zbog razvoja turizma i<br />
drugih sektora djelatnosti, u Zadarskoj županiji doći do povećanja takvih aktivnosti).<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 81
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 82
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
4. Ciljevi i mjere<br />
4.1. Republika Hrvatska<br />
4.1.1. Strateški ciljevi<br />
Polazeći od analize stanja i vizije održivog i funkcionalnog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i<br />
relevantnih strategija, Strategijom su definirani strateški ciljevi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>:<br />
izbjegavanje nastajanja i smanjivanje količina otpada na izvoru te otpada kojega se<br />
mora odložiti, uz materijalnu i energetsku oporabu otpada<br />
razvitak infrastrukture za cjeloviti sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Izbjegavanje-<br />
Vrednovanje-Odlaganje (stvaranje uvjeta za učinkovito funkcioniranje sustava)<br />
smanjivanje rizika od otpada<br />
doprinos zaposlenosti u Hrvatskoj<br />
edukacija upravnih struktura, stručnjaka i javnosti za rješavanje problema<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
4.1.2. Kvantitativni ciljevi<br />
Kvantitativni ciljevi predstavljaju konkretizaciju strateških, a odnosi se na količine<br />
komunalnog otpada, odlagališta te kvote oporabe i recikliranja odreñenih tokova otpada.<br />
Predviña se da će do 2025. g. organiziranim skupljanjem u RH biti obuhvaćeno 99%<br />
stanovništva, uz stopu recikliranja od 25% ukupnog otpada i odlaganje 35% otpada<br />
(biorazgradivi otpad).<br />
Slika 5.1.2-1. Kvantitativni ciljevi <strong>gospodarenja</strong> komunalnim <strong>otpadom</strong><br />
Kvote oporabe (65% za ambalažni otpad, 85% za otpadna vozila, 70-80% za EE-otpad,<br />
90% za otpadne gume vozila) i recikliranja nekih vrsta otpada do 2015. godine (55-60%<br />
ambalažnog otpada, 80% otpadnih vozila, 50-80% EE-otpada, 70% za otpadne gume vozila)<br />
odreñene su na temelju odgovarajuće regulative EU, uz pretpostavljene vremenske pomake<br />
rokova realizacije za Hrvatsku.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 83
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
4.1.3. Mjere za ostvarivanje ciljeva<br />
U opće mjere za ostvarivanja zadanih ciljeva realizacije sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u<br />
RH utvrñene su: (a) istraživanje i utvrñivanje stvarnog stanja <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>; (b)<br />
unapreñivanje informacijskog sustava i izvještavanja o otpadu; (c) prilagodba propisa o<br />
otpadu EU-propisima; (d) razvijanje sustava odgoja i obrazovanja, informiranja i<br />
komunikacije o otpadu; (e) institucionalno jačanje i (f) doprinos zaposlenosti<br />
Posebne mjere za ostvarivanje ciljeva su:<br />
• za cilj 1 - izbjegavanje i smanjivanje količina otpada:<br />
edukacija javnosti, stručnjaka i upravnih struktura za rješavanje problema<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
provoñenje i širenje projekata i prakse čistije proizvodnje<br />
unapreñivanje sustava odvojenog skupljanja i recikliranja otpada<br />
donošenje programa i propisa u skladu sa smjernicama EU<br />
smanjivanje pritisaka na okoliš od otpada na zaštićenim dijelovima prirode, kršu i<br />
otocima<br />
podupiranje i unapreñivanje rada Hrvatske burze otpada<br />
donošenje <strong>Plan</strong>ova <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, unapreñivanje ekonomskih<br />
instrumenata<br />
• za cilj 2 - razvitak infrastrukture za cjeloviti sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> – IVO<br />
(izbjegavanje-vrednovanje-oporaba,odlaganje)<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
izrada programa gradnje i standarda grañevina i postrojenja i njihova unošenja u<br />
prostorne planove<br />
gospodarenje neopasnim <strong>otpadom</strong><br />
gospodarenje inertnim <strong>otpadom</strong><br />
gospodarenje opasnim <strong>otpadom</strong>.<br />
• za cilj 3 - smanjivanje rizika od otpada:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
provoñenje sanacije odlagališta otpada i starih opterećenja<br />
poticanje termičke obrade otpada u postojećim kapacitetima<br />
primjena drugih prihvatljivih metoda i načina <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u odnosu na<br />
najbolje prakse razvijenih zemalja EU-a i svijeta<br />
unapreñivanje <strong>gospodarenja</strong> opasnim <strong>otpadom</strong>, koji se obrañuje kemijskofizikalnim<br />
postupcima<br />
4.1.4. Koncept <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Tri faze provedbe koncepta <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> IVO shematski su navedeni prema<br />
važnosti (sl. 4.1.4-1), a uključuju sljedeće glavne elemente:<br />
izbjegavanje nastanka otpada (prevencija) ima najviši prioritet i uključuje<br />
obrazovanje, čistiju proizvodnju, proizvode i potrošnju, smanjivanje količine<br />
ambalaže, uvoñenje i jačanje Hrvatske burze otpada te odgovarajući način ponašanja<br />
kupaca i potrošača, a rezultira maksimalnim smanjivanjem količine i opasnih<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 84
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
svojstava neizbježnog otpada na mjestu nastanka tako da u sljedeće faze<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> odlazi manje ukupnog, a osobito neškodljivog otpada.<br />
<br />
<br />
vrednovanje - oporaba neizbježnog otpada ima zadaću iskoristiti materijalna i<br />
energetska svojstva otpada za proizvodnju sekundarnih sirovina i energije u<br />
granicama tehničkih mogućnosti te ekoloških i ekonomskih dobrobiti. Ova faza<br />
započinje odvojenim skupljanjem korisnih i opasnih komponenti otpada i njihovim<br />
prijevozom da mjesta iskorištavanja.<br />
odlaganje (zbrinjavanje) ostatnog otpada na ureñena kontrolirana odlagališta<br />
(sanirana postojeća ili nova) kao najniže rangiranoga u hijerarhiji otpada. Tu su<br />
uključene sanacije odlagališta i drugih starih opterećenja.<br />
Slika 4.1.4-1. Shematski prikaz koncepta <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> IVO<br />
4.1.5. Potrebne aktivnosti za pojedine tokove otpada<br />
U skladu s praksom i propisima EU, u nastavku se razmatraju aktivnosti potrebne za<br />
gospodarenje pojedinim prioritetnim i relevantnim kategorijama otpada. Pored općih<br />
aktivnosti poput npr. odgoja, obrazovanja i podizanja svijesti o otpadu te organizacijskim<br />
aspektima sustava prikupljanja, za pojedine kategorije otpada u RH se predviña provedba<br />
sljedećih aktivnosti:<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 85
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
<br />
komunalni otpad<br />
o usklañivanje hrvatskoga zakonodavstva o okolišu s propisima EU<br />
o izraditi tehničke norme i smjernice prema Europskoj uniji<br />
o uspostaviti odgovornost proizvoñača i uvoznika proizvoda za koje moraju<br />
osigurati propisane načine <strong>gospodarenja</strong> kada postanu otpad<br />
o donijeti nacionalni plan <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i planove <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
na razini jedinica regionalne i lokalne samouprave i gospodarskih subjekata<br />
o prigodom izrade planova za gospodarenje <strong>otpadom</strong> stimulirati suradnju jedinica<br />
lokalne i regionalne samouprave<br />
o prostornim planovima utvrditi lokacije za mrežu grañevina i postrojenja za<br />
gospodarenje komunalnim <strong>otpadom</strong><br />
o izraditi programe izobrazbe za ciljane skupine kao nacionalnu kampanju i<br />
godišnje kampanje u jedinicama lokalne i regionalne samouprave<br />
o učinkovito prikupljati i koristiti naknade za otpad koji se ponovno ne koristi već<br />
odlaže, a naknade trebaju pokriti troškove sanacije, poslovanja i održavanja<br />
odlagališta otpada<br />
o osim mjera izbjegavanja nastajanja otpada na temelju studija i planova djelovanja<br />
treba propisima i koncesijama poticati ponovno korištenje, recikliranje i oporabu<br />
o propisima definirati obveznike i načine naknada troškova reciklaže<br />
o unapreñivati i koristiti tržišna načela i kriterije<br />
Kako bi se postigle glavne zadaće za unapreñivanje cjelovitog sustava <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> treba:<br />
o značajno osnažiti Agenciju za zaštitu okoliša te Fond za zaštitu okoliša i<br />
energetsku učinkovitost<br />
o osnažiti županijske odjele za zaštitu okoliša potrebnom opremom i sigurnim<br />
izvorima prihoda i organizacijski ih povezati s Agencijom i Fondom<br />
o organizirati županijske centre za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
o organizirati mrežu pretovarnih stanica (oko 25)<br />
o organizirati pretovarne stanice na otocima i obali te ih opremiti s tehnologijom<br />
baliranja ili prešanja<br />
o organizirati mrežu sabirnih mjesta za odvojeno skupljanje otpada – zeleni otoci<br />
(oko 3.000) i mrežu oporabišta/reciklažnih dvorišta (oko 100)<br />
o sanirati smetlišta/odlagališta prema kriterijima EU-a i dinamici koju odreñuju<br />
planovi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
o zatvoriti smetlišta/odlagališta prema utvrñenim kriterijima i dinamici koju odreñuju<br />
planovi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
o prema potrebi, sanirati, te dograditi i opremiti postojeća odlagališta koja ostaju u<br />
funkciji (vremensko trajanje utvrñuje se planovima <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, te<br />
drugim dokumentima)<br />
o sagraditi postrojenja za kompostiranje biorazgradivog otpada uz prethodno<br />
izbjegavanje nastajanja i odvojeno skupljanje<br />
o poticati iskorištavanja biomase i bioplina<br />
o sagraditi energanu na otpad (ENO), u prvoj fazi u Zagrebu prema programu i<br />
prijedlogu studije utjecaja na okoliš, a u drugoj, za gradnju drugih lokacije utvrditi<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 86
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
nakon provedenih stručnih analiza o količinama, vrsti i načinu <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong>.<br />
grañevinski otpad<br />
o educirati i informirati sve sudionike u procesu <strong>gospodarenja</strong> grañevinskim<br />
<strong>otpadom</strong><br />
o sprečavati nekontrolirano odlaganje grañevinskog otpada na komunalnim<br />
odlagalištima i drugdje<br />
o potpuno kontrolirati tokove grañevinskog otpada od mjesta nastanka do<br />
konačnog rješavanja, uz unapreñivanje informacijskog sustava<br />
o uvoditi sustave oporabe svih vrsta grañevinskog otpada do 80% ukupnih količina<br />
o poticati uporabu grañevinskog materijala prihvatljivoga za okoliš<br />
o provedbenim propisom urediti gospodarenje grañevinskim <strong>otpadom</strong> i to:<br />
-propisati obvezu planiranja <strong>gospodarenja</strong> grañevinskim <strong>otpadom</strong> nakon što<br />
grañevine budu uklonjene<br />
-propisati obvezu planiranja sa zatečenim drugim grañevinskim <strong>otpadom</strong> na<br />
grañevinskoj čestici<br />
o na županijskoj razini pregledati sva odlagališta na kojima se odlaže grañevinski<br />
otpad; na temelju analiza podataka o svim odlagalištima, odlagališta koristiti za<br />
inertni grañevinski otpad, a druga sanirati i zatvoriti<br />
o osigurati da se maksimalne količine grañevinskog otpada oporabe i/ili recikliraju<br />
kao novi grañevinski materijal koji je ravnopravan s drugim grañevinskim<br />
materijalom<br />
o na području županija i Grada Zagreba otvoriti odlagališta inertnog otpada,<br />
zasebno ili uz odlagališta komunalnog, otpada u pravilu, u okviru centara<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, s postrojenjima za obradu, mobilnih ili stacionarnih; u<br />
prijelaznom razdoblju mogu se koristiti dijelovi komunalnih odlagališta samo za<br />
razvrstan i oporabljeni grañevinski otpad potreban za dijelove odlagališta<br />
/odobreno od nadležne uprave/<br />
o unapreñivati sustav odvojenog skupljanja i recikliranja pojedinih vrsta<br />
grañevinskog otpada i uspostaviti centre za oporabu i zbrinjavanje grañevinskog<br />
otpada.<br />
proizvodni i rudarski otpad<br />
o procjena količina otpada po pojedinim vrstama,<br />
o zahvati u tehnološke procese kojima se postiže smanjivanje količina i opasnih<br />
svojstava otpada uz prihvatljive troškove primjenom metoda čistije proizvodnje,<br />
o smanjivanje količine otpada korištenjem usluga Hrvatske burze otpada ili drugih<br />
oblika razmjene,<br />
o odvojeno skupljanje istovrsnog otpada pogodnog za recikliranje i ponovnu<br />
uporabu,<br />
o iskorištavanje korisnog/prihvatljivog otpada u drugim proizvodnim granama<br />
industrije (grañevinarstvo i sl.),<br />
o zbrinjavanje mulja iz ureñaja za pročišćavanje industrijskih otpadnih voda, ovisno<br />
o vrsti mulja i tehnološkom procesu.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 87
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
poljoprivredni i šumarsko-drvni otpad<br />
o poticanje izbjegavanja nastanka i/ili smanjivanja količine poljoprivrednog i<br />
šumarsko-drvnog otpada mjerama čistije proizvodnje,<br />
o unapreñivanje sustava skupljanja i iskorištavanja poljoprivrednog i šumarskodrvnog<br />
otpada,<br />
o gradnja grañevina i postrojenja za materijalno i energetsko iskorištavanje<br />
poljoprivrednog i šumarsko-drvnog otpada,<br />
o iskorištavanje gnojovke iz stočarstva,<br />
o povećavanje kapaciteta kafilerija (Dalmacija i Slavonija).<br />
opasni otpad<br />
o uspostava i organizacija mreže sabirališta opasnog otpada<br />
o uspostava sustava skupljanja i prijevoza opasnog otpada<br />
o uspostava centra (1-2) za gospodarenje opasnim <strong>otpadom</strong> (recikliranje, obrada,<br />
odlaganje)<br />
o unapreñivanje posebnoga informacijskog sustava s bazama podataka i tijekovima<br />
otpada<br />
o unapreñivanje organizacijskih i financijskih mjera za gradnju potrebne<br />
infrastrukture<br />
o gradnja mreže regionalnih skladišta za razvrstavanje i skladištenje organskoga<br />
opasnog i anorganskog otpada,<br />
o zbrinjavanje otpadnih ulja u energetskim objektima snage veće od 3MW<br />
o zbrinjavanje u tvornicama cementa i sl.<br />
o zbrinjavanje otpada iz naftnoga rudarenja koji je pogodan za način zbrinjavanja<br />
utiskivanjem u duboke geološke bušotine.<br />
Za realizaciju sustava <strong>gospodarenja</strong> opasnim <strong>otpadom</strong>, osim poznate hijerarhije općih<br />
načela (sprečavanje nastajanja, odgovornost i obveze, blizina mjesta nastanka, zaštita<br />
zraka, tla i vode) potrebno je primijeniti i provedbene instrumente koji obuhvaćaju:<br />
o odgoj i obrazovanje te pravo javnosti na informaciju i sudjelovanje<br />
o izbjegavanje nastajanja i smanjivanja količina i opasnih svojstava na mjestu<br />
nastanka (čistija proizvodnja)<br />
o ponovnu uporabu i oporabu (na tržišnim principima)<br />
o obradu otpada<br />
o odlaganje inertnog dijela otpada<br />
o poticajne mjere gospodarskim subjektima za dokazane programe oporabe.<br />
ambalažni otpad<br />
o smanjivanje nastanka ambalažnog otpada,<br />
o promjena dizajna u cilju smanjenja ambalaže,<br />
o poticanje ponovne upotrebe, recikliranja i drugih načina oporabe,<br />
o strogo ograničenje i prestanak konačnog odlaganja ambalažnog otpada,<br />
o uvoñenje naknada za proizvoñače i uvoznike radi organiziranja sustava<br />
skupljanja, obrañivanja i zbrinjavanja ambalažnog otpada.<br />
otpadna vozila<br />
o uvoñenje naknade na uvoz i proizvodnju vozila radi njihova zbrinjavanja,<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 88
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
o poticanje grañana, vlasnika i posjednika otpadnih vozila da ih dovoze u<br />
predviñena sabirališta,<br />
o organiziranje sustava skupljanja i prijevoza otpadnih vozila u postrojenja za<br />
zbrinjavanje,<br />
o uključivanje u sustav <strong>gospodarenja</strong> otpadnim vozilima otpadnih plovnih objekata,<br />
otpadnih plutajućih objekata, otpadnih željezničkih vozila i otpadnih zrakoplova,<br />
o zbrinjavanje, tj. odvajanje korisnih dijelova otpadnih vozila i njihovo vraćanje u<br />
proizvodni ciklus.<br />
otpadne gume vozila<br />
o uvoñenje naplate posebne naknade na uvoz i proizvodnju guma za vozila radi<br />
uspostavljanja sustava skupljanja, prerade i zbrinjavanja,<br />
o poticanje i organiziranje ponovnoga korištenja otpadnih guma za druge namjene<br />
za izradu dijelova drugih proizvoda, za proizvodnju drugih materijala,<br />
o omogućavanje termičke obrade kad se otpad ne može materijalno iskoristiti<br />
(proizvodnja energije, prerada u sintetički plin ili ulje).<br />
otpadni električni i elektronički ureñaji i oprema (EE-otpad)<br />
o odvojeno skupljanje e-otpada na dostupna sakupljališta kako bi se upotrebljivi<br />
dijelovi (metal, plastika i sl.) izdvojili i ponovo iskoristili, a opasni zbrinuli na<br />
odgovarajući način<br />
o uvoñenje naknade na uvoz i proizvodnju<br />
o zbrinjavanje ostatka (uglavnom opasnog otpada) na propisan način<br />
o odvojeno prikupljanje rashladnih plinova i zbrinjavanje na propisan način<br />
o izvoz otpada koji se ne može zbrinuti ili iskoristiti u Hrvatskoj<br />
komunalni mulj<br />
o izgraditi planiranih 29 ureñaja za pročišćavanje, pri čemu će se zbrinjavanje<br />
komunalnog mulja rješavati različito, ovisno o regionalnim prilikama, od termičke<br />
obrade do primjene u poljoprivredi<br />
otpad životinjskog porijekla<br />
o graditi objekte otvorenog tipa za toplinsku preradu animalnog otpada<br />
o graditi nekoliko objekata-sabirališta s tzv. temperaturnim režimom<br />
o u planu je i gradnja jednoga regionalnog sabirališta za privremeno uskladištavanje<br />
i hlañenje razvrstanog otpada u mjestu Biljane Gornje u Zadarskoj županiji.<br />
otpadna ulja<br />
o zbrinjavanje otpadnih mineralnih ulja termičkom obradom u postojećim i novim<br />
termoelektranama, tvornicama cementa, te u industrijskim toplanama i<br />
kotlovnicama<br />
o uvoñenje naknade na uvoz i proizvodnju ulja<br />
o unapreñivanje sustava odvojenog skupljanja otpadnih ulja i pojačana kontrola<br />
skupljača otpadnih ulja zbog postizanja odreñene i garantirane kvalitete<br />
o poduzimanje odreñenih manjih rekonstrukcija u pogonima zbog omogućavanja ili<br />
povećavanja kapaciteta suizgaranja otpadnih ulja<br />
o otpadna jestiva ulja posebno sakupljati i oporabiti (proizvodnja motornih biogoriva<br />
i sl.).<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 89
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
otpadne baterije i akumulatori<br />
o zabraniti prodaju baterija s pretežitim sastavom teških metala (Hg, Cd)<br />
o uvesti naknade na uvoz i proizvodnju<br />
o unaprijediti i primjenjivati sustav <strong>gospodarenja</strong> otpadnim baterijama i<br />
akumulatorima na cijelom teritoriju Hrvatske (najprije onih s opasnim tvarima, a<br />
zatim svih), a u okviru toga:<br />
• omogućiti i poticati potrošače da odlažu otpadne baterije i akumulatore na<br />
mjestima odreñenima za preuzimanje<br />
• postizati utvrñene kvote odvojenog skupljanja otpadnih baterija i akumulatora<br />
(npr. u kg/stan, god. ili u postotku od predanih tržištu)<br />
• uvoditi posebno označavanje baterija i akumulatora, ovisno o sadržaju teških<br />
metala<br />
• posebno stimulirati upotrebu obnovljivih baterija financijskom i poreznom<br />
politikom<br />
postojana organska zagañivala<br />
U okviru projekta Organizacije Ujedinjenih naroda za industrijski razvitak, Hrvatski centar<br />
za čistiju proizvodnju Zagreb, izradio je Nacionalni implementacijski plan za primjenu<br />
Stockholmske konvencije u Hrvatskoj.<br />
Sustav unapreñivanja <strong>gospodarenja</strong> postojanim organskim zagañivalima planira se<br />
provoditi u skladu s Nacionalnim implementacijskim planom u okviru kojega su izrañeni<br />
planovi djelovanja i strategije s potrebnim aktivnostima i mjerama što uključuje:<br />
o promjene ili donošenje novih zakonskih propisa<br />
o odreñivanje institucionalnih odgovornosti<br />
o isključivanje iz uporabe opreme s polikloriranim bifenilima<br />
o uvoñenje monitoringa postojanih organskih zagañivala u okolišu<br />
o identifikacije kontaminiranih lokacija sa spojevima postojanih organskih<br />
zagañivala<br />
o podizanje svijesti i edukaciju javnosti<br />
medicinski otpad<br />
o gospodarenje inertnim medicinskim <strong>otpadom</strong> planirano je kao dio sustava<br />
<strong>gospodarenja</strong> komunalnim i tehnološkim <strong>otpadom</strong> sličnim komunalnom<br />
o smjernice za gospodarenje preostalim medicinskim – opasnim <strong>otpadom</strong>, uz punu<br />
edukaciju te izdvojeno skupljanje, su kontrolirano izdvajanje, vrednovanje –<br />
oporaba, zbrinjavanje<br />
o postupak zbrinjavanja opasnog otpada može biti kemijsko-fizikalna obrada,<br />
biološka obrada, termička obrada i odlaganje.<br />
4.1.6. Sanacija odlagališta i „crnih točaka“<br />
U skladu sa započetim postupkom prilagodbe zakonske regulative EU-a, Fond za zaštitu<br />
okoliša i energetsku učinkovitost u svojim aktivnostima provodi implementaciju nacionalnih<br />
zakona i propisa te direktive/smjernice EU (Direktiva 1999/31/EC o odlaganju otpada), a isto<br />
uvjetuje kao obavezu i korisnicima sredstava Fonda. Sanacija odlagališta otpada provodi se<br />
u skladu sa zahtjevima i direktivama EU-a.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 90
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
U proteklom razdoblju od 1. siječnja 2004. do 31. listopada 2007. g. Fond je za sanaciju 298<br />
službenih neureñenih odlagališta komunalnog otpada na području RH s jedinicama lokalne<br />
samouprave sklopio ugovore o sufinanicranju projekata, za koje su odobrena bespovratna<br />
sredstva Fonda u iznosu od 1,55 mlrd. kn, od čega je već isplaćeno 272,63 milijuna kn. Do<br />
sada je u RH sanirano 30 službenih odlagališta komunalnog otpada. Pored toga, za sanaciju<br />
556 lokacija „divljih“ odlagališta otpada na području 145 jedinica lokalne samouprave te<br />
jednog nacionalnog parka i dva parka prirode, Fond je odobrio sredstva u iznosu od 54,42<br />
milijuna kn, od čega je već isplaćeno 26,7 milijuna kn. Do sada su sanirana 273 „divlja“<br />
odlagališta otpada. Završetak sanacije svih „divljih“ odlagališta otpada u RH predviñen je do<br />
kraja 2010. g. Na području izgradnje centara za gospodarenje <strong>otpadom</strong> Fond sudjeluje u 6<br />
projekata, za koje je odobrio 183 milijuna kn, a već isplatio 5 milijuna kn.<br />
Stvarni troškovi i metode sanacije kao i moguće koristi od provedene sanacije utvrñuju se<br />
za svaku lokaciju na temelju propisane dokumentacije i procedure. Prioriteti i tehnologije<br />
sanacije usklañuju se i umrežuju sa cjelovitim sustavom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, čiji su okviri<br />
i smjernice utvrñene u Strategiji <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH, a etapnost realizacije u<br />
planovima <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Sanacija odlagališta otpada sastavni je dio unapreñivanja sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
(IVO), u okviru kojega se:<br />
<br />
<br />
<br />
uspostavljaju kontrolirana i ureñena odlagališta kao dio mreže postrojenja i grañevina<br />
nužnih za funkcioniranje sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
postupno zatvaraju druga odlagališta otpada, uz prethodno onemogućavanje,<br />
odnosno sprečavanje njihova negativnog utjecaja na okoliš, zdravlje ljudi i krajobraz<br />
saniraju lokacije onečišćene <strong>otpadom</strong> („crne točke“, „divlja“ odlagališta).<br />
Za učinkovitost programa sanacije lokacija odlagališta otpada u RH potrebno je provesti<br />
sljedeće aktivnosti:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
nastaviti započete „interventne mjere“ i zahvate<br />
sagraditi centre za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
cjelovito sanirati službena i nenadzirana odlagališta<br />
meñusobno povezivati i usuglašavati aktivnosti iz prethodne tri točke<br />
izraditi smjernice za gospodarenje komunalnim <strong>otpadom</strong> i smjernice za odlaganje<br />
otpada<br />
izraditi smjernice za tipizirana rješenja za projekte sanacije i legalizacije zatečenih<br />
odlagališta, uvažavajući geografske posebnosti pojedinih lokacija i kriterije relevantnih<br />
direktiva (smjernica) EU<br />
izraditi smjernice za odabir lokacija, uključujući i prijedlog prostornih cjelina, za<br />
lociranje centara za gospodarenje <strong>otpadom</strong>.<br />
Smjernice za provedbu sanacije utvrñene Strategijom i <strong>Plan</strong>om <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH<br />
postaju podloge, odnosno obveza za dokumente čija izrada proizlazi iz Zakona o prostornom<br />
ureñenju, Zakona o zaštiti okoliša (državna i županijska izvješća o stanju okoliša i programi<br />
zaštite okoliša) i Zakona o otpadu (planovi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na županijskoj, gradskoj i<br />
općinskoj razini). Na temelju navedenoga, odreñivat će se lokacijski uvjeti za provedbu<br />
zahvata cjelovitog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, kao i za rekonstrukciju, adaptaciju<br />
(sanaciju) ili zatvaranje, odnosno uklanjanje postojećih odlagališta otpada.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 91
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog ureñenja i graditeljstva, u suradnji s Fondom za<br />
zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost te jedinicama lokalne samouprave, pristupilo je<br />
rješavanju, odnosno saniranju odlagališta opasnog otpada, poznatih kao „crne točke“ (tj.<br />
stara opterećenja okoliša). U tom smislu, već se saniraju ili se sanacija uskoro očekuje,<br />
sljedeće lokacije: (1) Tvornica glinice Obrovac (bazeni crvenog mulja i otpadne lužine); (2)<br />
Lemić brdo kod Karlovca; (3) tvornica azbesta „Salonit“ iz Vranjica te Mravinačka kava kod<br />
Solina (azbestno-cementni otpad); (4) akvatorij (more) i priobalje Kaštelanskog zaljeva; (5)<br />
odlagalište šljake povišene prirodne radioaktivnosti kod Kaštel Gomilice (Kaštelanski zaljev);<br />
(6) odlagalište opasnog otpada Sovjak („Crna rupa“) kod Rijeke; (7) Koksara Bakar; (8)<br />
odlagalište fosfogipsa tvornice „Petrokemija“ iz Kutine; (9) odlagalište šljake kod TE Plomin I;<br />
(10) odlagalište zauljenog mulja kod Botova na rijeci Dravi i (11) luka Gaženica kod Zadra.<br />
Fond je u tu svrhu osigurao sredstva u iznosu od 162 milijuna kn, a već isplatio 96 milijuna<br />
kn. Ova će se sredstva utrošiti na izradu planova sanacije, utvrñivanje mjera zaštite,<br />
provedbu istražnih radova, odabir tehnološkog rješenja sanacije, odabir izvoñača te izvedbu i<br />
nadzor radova sanacije. Ostala će se sredstva osigurati dijelom iz proračuna, a dijelom iz<br />
pretpristupnih fondova, a u financiranju će sudjelovati i jedinice lokalne samouprave na čijem<br />
se području lokacije nalaze, kao i subjekti koji su na navedenim lokalitetima odlagali otpad.<br />
Na području <strong>Zadarske</strong> županije Fond financijski sudjeluje u ukupno 149 različitih projekata<br />
s područja zaštite okoliša, energetske učinkovitosti i <strong>gospodarenja</strong> posebnim kategorijama<br />
otpada. U okviru tih projekata, Fond je ukupno odobrio 378,6 milijuna kn, od čega je već<br />
isplatio 240,7 milijuna kn. Pri tome je za projekte zaštite okoliša u Županiji odobrio 281,3<br />
milijuna kn, a već isplatio 121,8 milijuna kn, za projekte energetske učinkovitosti je odobrio<br />
10,4 milijuna kn, a isplatio 4,9 milijuna kn, dok je za projekte <strong>gospodarenja</strong> posebnim<br />
kategorijama otpada u Županiji odobrio 113,9 milijuna kn, a već isplatio 86,9 milijuna kn.<br />
4.1.7. Odgovornosti u provedbi planiranih aktivnosti<br />
Odgovornost u procesu unapreñivanja cjelovitog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> imaju:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Sabor Republike Hrvatske<br />
Vlada Republike Hrvatske<br />
Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog ureñenja i graditeljstva<br />
Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost<br />
Agencija za zaštitu okoliša<br />
druga središnja tijela državne uprave (ministarstva, državne upravne organizacije)<br />
jedinice područne (regionalne) samouprave - županije<br />
jedinice lokalne samouprave – općine i gradovi<br />
proizvoñači otpada – kućanstva<br />
drugi proizvoñači otpada i proizvoda<br />
uvoznici i izvoznici<br />
skupljači otpada<br />
obrañivači otpada<br />
strukovne, poslovne i druge udruge i<br />
konzultantske organizacije.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 92
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
4.1.8. Instrumenti za provedbu planiranih aktivnosti<br />
Zakonom o otpadu (Narodne novine broj 178/04.) stvorena je osnova za donošenje<br />
podzakonskih provedbenih propisa i planova <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, a koji će biti pravna i<br />
pravno-dokumentacijska osnova za provoñenje smjernica iz Strategije.<br />
Strategijom je predviñeno da će <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske osobito<br />
sadržavati:<br />
mjere izbjegavanja i smanjivanja nastajanja otpada<br />
vrste, količine i porijeklo otpada za koje treba osigurati gospodarenje<br />
uvjete <strong>gospodarenja</strong> posebnim kategorijama otpada<br />
razmještaj lokacija (mreža) grañevina i ureñaja za oporabu i zbrinjavanje otpada i<br />
rokove za njihovu gradnju<br />
opće tehničke zahtjeve za grañevine i ureñaje za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
procjenu i moguće izvore sredstava potrebnih za provoñenje ciljeva u gospodarenju<br />
<strong>otpadom</strong><br />
Na osnovi <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH strukture vlasti (županije, Grad Zagreb,<br />
gradovi i općine) izrañivat će svoje regionalne planove (plan <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u<br />
županijama/ Gradu Zagrebu i plan <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u gradovima/općinama ) koji će<br />
osobito obuhvatiti razrañene planske odrednice u gospodarenju <strong>otpadom</strong> na regionalnim<br />
razinama.<br />
Radi provedbe i implementacije spomenutih planskih i programskih dokumenta o<br />
gospodarenju <strong>otpadom</strong> treba razraditi i pripremiti odreñene strateške i tehničke upute i<br />
smjernice za:<br />
razvoj normi i smjernica za projektiranje i voñenje odlagališta, planova <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong><br />
povrat troškova i procjenu pristojbi za prikupljanje, oporabu, obradu i odlaganje<br />
otpada<br />
razvoj javno-privatnog partnerstva, koncesija, BOT-modela, povoljnijih financijskih<br />
linija<br />
primjenjive tehnike <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
sanacije i zatvaranja ili produžetak rada odlagališta otpada<br />
postupanje s komunalnim <strong>otpadom</strong> i za odlaganje<br />
za tipizirana rješenja za projekte sanacije i legalizacije zatečenih odlagališta,<br />
uvažavajući geografske posebnosti i kriterije direktiva EU-a<br />
odabir lokacija, uključujući i prijedlog prostornih cjelina za centre za gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong>.<br />
4.1.9. Tijela nadležna za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
Očekuje se da će u nastupajućem periodu državna i njima subordinirana tijela uložiti<br />
organizacijske napore u realizacije smislu sljedećih zadataka:<br />
<br />
<br />
<br />
jačanje odjela za gospodarenje <strong>otpadom</strong> unutar MZOPUG, kao i u drugim<br />
relevantnim središnjim tijelima državne uprave<br />
jačanje Agencije za zaštitu okoliša i Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost<br />
jačanje tijela nadležnih za gospodarenje <strong>otpadom</strong> na razini županija, općina i gradova<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 93
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
<br />
unapreñivanje horizontalne i vertikalne koordinacije izmeñu svih tijela nadležnih za<br />
provoñenje sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> (npr. osnivanje Koordinirajućeg tijela za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong>).<br />
Ustrojstvo tijela nadležnih za gospodarenje <strong>otpadom</strong> u Republici Hrvatskoj shematski je<br />
prikazano na slici 4.1.9-1.<br />
AZO – Agencija za zaštitu okoliša<br />
Fond – Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost<br />
MZOPUG – Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog ureñenja i graditeljstva<br />
– novo tijelo<br />
Slika 4.1.9-1. Tijela nadležna za gospodarenje <strong>otpadom</strong> u Republici Hrvatskoj<br />
4.2. <strong>Zadarska</strong> županija<br />
4.2.1. Ciljevi regionalnog <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Glavni ciljevi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Zadarskoj županiji su:<br />
<br />
<br />
osigurati sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, koji će pomoći u postizanju nacionalnih<br />
ciljeva, uz poštivanje regionalnih specifičnosti te<br />
osigurati gospodarski opravdan (isplativ) sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u skladu s<br />
nacionalnim i meñunarodnim standardima.<br />
Regionalni ciljevi za Zadarsku županiju formulirani su na temelju Strategije <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> RH, a uključuju:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
izbjegavanje nastanka i smanjivanje količina otpada na izvoru<br />
smanjenje količina otpada za odlaganje<br />
poboljšanje odlaganja otpada na odlagalištima<br />
poboljšanje <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na otocima<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 94
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
<br />
<br />
ostvarenje suradnje izmeñu jedinica lokalne samouprave<br />
poboljšanje praćenja (monitoringa) u gospodarenju <strong>otpadom</strong><br />
U nastavku su detaljnije opisani ovi, kao i s njima povezani kvantitativni ciljevi.<br />
4.2.1.1. Izbjegavanje nastanka i smanjivanje količina otpada na izvoru nastanka<br />
Jedan od ciljeva <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> je i izbjegavanje nastanka otpada i<br />
smanjivanje količina otpada na izvoru. Postoji hijerarhija u aktivnostima postupanja s<br />
<strong>otpadom</strong>, a koja je odreñena opterećenjem okoliša od sakupljanja otpada, prijevoza, prerade<br />
i odlaganja.<br />
Izbjegavanje nastanka otpada je prioritetna aktivnost u djelovanju svakog cjelovitog<br />
održivog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i jedan je od ciljeva koji proizlaze iz Strategije. U<br />
ovom <strong>Plan</strong>u pravi se razlika izmeñu izbjegavanja nastajanja otpada i smanjenja nastalih<br />
količina otpada, koje se odvoze na odlagalište. Naime, ovaj je cilj usredotočen na<br />
izbjegavanje nastajanja otpada. Ostali su ciljevi usmjereni na otpad koji je već „proizveden“,<br />
uključujući i cilj smanjenja količine otpada koja se odvozi na odlagalište, npr. izdvajanjem<br />
otpada na mjestu njegova nastanka i reciklažom.<br />
Za postupno smanjenje pritiska koji zbog otpada nastaje za okoliš i ljudsko zdravlje, kao i<br />
za postizanje održivosti razvoja, moraju biti kreirani takvi uvjeti kojima će se: (a) smanjiti<br />
proizvodnja otpada, a čime će se postići bolje iskorištenje i zaštita resursa, (b) smanjiti<br />
količine otpada za odlaganje (ili neodgovorno odbacivanje) i (c) umanjiti rizici od otpada na<br />
okoliš i zdravlje ljudi.<br />
4.2.1.2. Smanjenje količina otpada za odlaganje<br />
Drugi cilj ovog <strong>Plan</strong>a je usmjeriti na djelovanje kojim će se umanjiti količina proizvedenog<br />
otpada koji se odvozi na odlagalište. Kvantitativni nacionalni ciljevi postoje za količine<br />
komunalnog otpada koje se mogu odlagati meñu kojima su i ciljevi smanjenja količina<br />
odloženog biorazgradivog komunalnog otpada. Svi ti ciljevi, koji se prihvaćaju i na<br />
županijskoj razini, prikazani su u tablici 4.2.1.2-1.<br />
Tablica 4.2.1.2-1. Kvantitativni ciljevi očekivanih količina otpada<br />
C i l j e v i<br />
Stanovništvo obuhvaćeno organiziranim skupljanjem komunalnog<br />
otpada<br />
Godišnji udio (%)<br />
2005. 2010. 2015. 2020. 2025.<br />
80 85 90 95 99<br />
Količina odvojeno skupljenog i recikliranog komunalnog otpada 6 8 12 18 25<br />
Količina obrañenog komunalnog otpada 2 10 20 25 30<br />
Količina odloženog komunalnog otpada 95 80 68 58 45<br />
Količina odloženog biorazgradivog komunalnog otpada u odnosu<br />
na količinu otpada proizvedenu 1995. g.<br />
95 85 75 55 35<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 95
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Kao svojevrsna dopuna ciljevima smanjenja količina komunalnog otpada za odlaganje<br />
postoje nacionalni ciljevi, koje je takoñer prihvatila <strong>Zadarska</strong> županija,a koji se odnose na<br />
unapreñenje prakse odvajanja otpada na izvoru njegova nastanka te reciklaže, kao i prerade<br />
komunalnog otpada. Poboljšanje prakse sakupljanja otpada u svrhu postizanja jednog<br />
takvog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, a koji obuhvaća sve proizvoñače otpada, važan je<br />
korak u smanjenju količina otpada. Nacionalni ciljevi koji se odnose na što veću pokrivenost<br />
prostora organiziranim sakupljanjem otpada, prihvaćeni su i na županijskoj razini.<br />
Kvote oporabe i recikliranja nekih vrsta otpada kao kvantitativni cilj, postavljeni u Strategiji<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH (tab. 4.2.1.2-2.), prihvaćeni su i na razini <strong>Zadarske</strong> županije.<br />
Tablica 4.2.1.2-2. Kvote oporabe i recikliranja nekih vrsta otpada<br />
Otpad<br />
Rok<br />
oporaba<br />
Kvota (% mase)<br />
recikliranje<br />
Ambalažni otpad 2010.<br />
2015.<br />
Otpadna vozila 2015.<br />
2025.<br />
50–60<br />
65<br />
85<br />
95<br />
25–45<br />
55–60<br />
80<br />
85<br />
EE-otpad (4 kg/stan./god.) 2015. 70–80 50 –80<br />
Otpadne gume vozila 2010.<br />
2015.<br />
70–80<br />
90<br />
60–70<br />
70<br />
Otpadna ulja 2010. 90 -<br />
Ciljne kvote reciklaže i oporabe za odreñene tokove otpada definirane su s obzirom na<br />
zahtjeve EU, a prikazani vremenski rokovi postavljeni su uz pretpostavljenu odgodu za RH u<br />
odnosu na zemlje, odnosno zakonodavstvo EU. Do 2025. g. predviñeno je povećanje udjela<br />
recikliranog i prerañenog komunalnog otpada te smanjenje udjela odloženog komunalnog i<br />
biorazgradivog otpada.<br />
4.2.1.3. Poboljšanje odlaganja otpada na odlagalištima<br />
Strateški cilj odlaganja otpada na odlagalištima očituje se, prije svega, u poboljšanju<br />
standarda odlaganja, odnosno ureñenosti postojećih odlagališta otpada na području Županije<br />
sve do izgradnje Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, u okviru kojega će djelovati i<br />
prema aktualnim propisima i meñunarodnim preporukama i smjernicama (direktivama)<br />
ureñeno sanitarno odlagalište komunalnog otpada. Time će se, u meñuvremenu, umanjiti<br />
mogući nepovoljni učinci odloženog otpada na okoliš. Glavna očekivana poboljšanja sustava<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na području <strong>Zadarske</strong> županije, u skladu s na razini države<br />
usvojenim konceptom „IVO“ (Izbjegavanje nastanka otpada - Vrednovanje neizbježnog<br />
otpada – Odlaganje ostatnog otpada) navode se u Odredbama za provoñenje Prostornog<br />
plana <strong>Zadarske</strong> županije (PPZŽ), članak 87. (izmjene i dopune), a koja glase: „Ovim <strong>Plan</strong>om<br />
utvrñuje se potreba rješenja cjelovitog sustava za postupanja s <strong>otpadom</strong> sa što manje štetnih<br />
utjecaja na zdravlje, okoliš i klimu uz što bolje gospodarsko korištenje otpada i što manje<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 96
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
trajno odlaganje neobrañenog otpada dosljednom provedbom koncepta cjelovitog<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> kako slijedi:<br />
o Izbjegavanje nastanka otpada kroz<br />
- edukaciju stanovništva<br />
- djelovanje na ponašanje kupaca i potrošača<br />
- potporu i unapreñenje burze otpada<br />
- smanjenje i višekratno korištenje ambalaže<br />
- čistiju proizvodnju<br />
o Vrednovanje neizbježnog otpada<br />
- odvojeno sakupljanje i recikliranje korisnih i štetnih sastojaka otpada<br />
- biološka obrada odvojeno sakupljenog biootpada (kompostiranje)<br />
- izgradnja reciklažnih pogona<br />
o Odlaganje ostatnog otpada<br />
- sanacija svih postojećih (divljih i neureñenih) odlagališta<br />
- odvoz otpada s otoka<br />
- izgradnja transfer postaja<br />
- odlaganje ostatnog otpada s manje od 5 % organskih tvari.“<br />
Sukladno odredbama „Pravilnika o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i<br />
uvjetima rada za odlagališta otpada“, (Narodne novine broj 117/07.), članak 13., buduće<br />
ureñeno sanitarno odlagalište komunalnog otpada, a koje će djelovati kao funkcionalni dio<br />
Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije, mora tijekom svog rada<br />
biti osigurano tako da: (a) metoda odlaganja otpada u tijelo odlagališta mora jamčiti sigurnost<br />
osoblja odlagališta i ne smije ugrožavati sistem brtvljenja odlagališnog dna, stabilnost tijela<br />
odlagališta ili drugih tehničkih objekata odlagališta i (b) najboljim dostupnim tehnikama<br />
odlaganja otpada u tijelo odlagališta, prekrivanjem odloženog otpada i drugim preventivnim<br />
mjerama treba sprečavati raznošenje lakih frakcija otpada vjetrom i smanjivati emisiju<br />
prašine i mirisa u zrak kod odlaganja te okupljanje gamadi, ptica i glodavaca.<br />
Izrada <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije temelji se na Zakonu o otpadu. Do<br />
donošenja <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije, a u skladu s Odredbama za<br />
provoñenje Prostornog plana <strong>Zadarske</strong> županije, članak 89. (izmjene i dopune), otpad će se<br />
odlagati na postojećim neureñenim odlagalištima uz istovremenu sanaciju istih 8 (Prilog B, u<br />
kojemu je prikazan kartogram br. 22 iz Prostornog plana <strong>Zadarske</strong> županije). Otpad s otoka<br />
odvozit će se na kopno, i to na najbliža odlagališta, s time da će se na svakom otoku<br />
organizirati transfer-postaja za prikupljanje i selekciju. Uspostavit će se sustav odvojenog<br />
skupljanja neopasnog proizvodnog otpada (metali, papir, staklo i sl.), kako bi se<br />
recikliranjem dobile sekundarne sirovine za ponovno korištenje. Grañevinski otpad (osim<br />
proizvoda koji u sebi sadrže katran) koristit će se, gdje god je to primjenjivo, kao inertni<br />
materijal za punjenje kamenolomskih iskopa pri sanaciji kamenoloma. Ovim <strong>Plan</strong>om utvrñuje<br />
se i potreba uspostave mreže sabirališta, skladištenja i obrañivanja opasnog otpada na<br />
području <strong>Zadarske</strong> županije, u okviru koje bi se prikupljao i skladištio opasni otpad izdvojen<br />
iz kućanstva (baterije, akumulatori, televizori, osobna računala, radio-ureñaji, lijekovi, boje,<br />
8 To su odlagališta „Diklo“ Zadar, „Baštijunski Brig“ Biograd na moru, „Kljakovača“ Obrovac, „Sv.<br />
Kuzam“ Pag, „Stražbenica 2“ Gračac, „Dračevac“ Jasenice, „Zarabaniž“ Kali, „Ostrovica“ Lišane<br />
Ostrovičke (sanirano), „Čelinka“ Polača, „Vulina Draga“ Povljana, „Zagračina“ i „Veli Dočić“ Sali,<br />
„Samograd“ Starigrad i „Tri luke“ Tkon.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 97
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
lakovi i sl.). Opasni proizvodni otpad proizvoñač je dužan skladištiti na propisan način do<br />
trenutka predaje ovlaštenom sakupljaču opasnog otpada. Tehničko-tehnološke uvjete kojima<br />
mora udovoljavati prostor, oprema ili grañevine za skladištenje opasnog otpada propisuje<br />
ministar zaštite okoliša i prostornog ureñenja.<br />
Na postojećim će se neureñenim odlagalištima u Županiji komunalni otpad odlagati sve do<br />
izvedbe konačnog rješenja, odnosno dovršenja i puštanja u rad Županijskog centra za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong>. Cilj je nadležnih županijskih tijela da se sva spomenuta neureñena<br />
odlagališta otpada na području Županije saniraju i zatvore najkasnije do 31. prosinca 2011.<br />
g., tj. krajnjeg roka za uspostavu i početak rada Županijskog centra za gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong>. Ovaj cilj u skladu je s „Pravilnikom o načinima i uvjetima odlaganja otpada,<br />
kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada“, u kojemu se odreñuje da je za postojeća<br />
odlagališta otpada koja ne zadovoljavaju uvjete utvrñene spomenutim Pravilnikom (a to su<br />
sva postojeća odlagališta u Županiji), odlagatelj dužan u roku od jedne godine od stupanja<br />
na snagu istog Pravilnika (a taj rok ističe 14. prosinca 2008. g.) izraditi plan sanacije i/ili<br />
zatvaranja odlagališta prema uvjetima utvrñenim istim Pravilnikom i dostaviti ga nadležnom<br />
tijelu na suglasnost. Temeljem odobrenih planova sanacije i/ili zatvaranja i uvjeta utvrñenih<br />
ovim Pravilnikom, postojeća odlagališta koja ne zadovoljavaju uvjete utvrñene istim<br />
Pravilnikom moraju biti sanirana i/ili zatvorena najkasnije do 31. prosinca 2011. g.<br />
U skladu s odredbama „Pravilnika o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i<br />
uvjetima rada za odlagališta otpada“, članak 20., odlagalište (ili dio odlagališta, smatra se<br />
zatvorenim kada nadležno tijelo nakon obavljenog pregleda utvrdi da su ispunjeni svi zahtjevi<br />
i uvjeti povezani sa zatvaranjem propisani u dozvoli i donese Odluku o zatvaranju. Nakon<br />
zatvaranja odlagališta odlagatelj je odgovoran za održavanje odlagališta, provedbu<br />
propisanih mjera za sprečavanje štetnih utjecaja na okoliš te kontrolu nakon zatvaranja,<br />
odreñenim u dozvoli koja proizlazi iz važećeg „Zakona o otpadu“. Odlukom o zatvaranju<br />
nadležno tijelo, ako procijeni da mjere propisane u dozvoli nisu dostatne, može propisati i<br />
dodatne mjere za sprečavanje štetnih utjecaja na okoliš, kao i dodatne mjere kontrole. U<br />
slučaju uočenih neočekivanih štetnih utjecaja na okoliš, odlagatelj zatvorenog odlagališta<br />
dužan je obavijestiti nadležno tijelo kako bi se na vrijeme poduzele korektivne mjere.<br />
Odlagatelj zatvorenog odlagališta dužan je u vremenskom razdoblju utvrñenom u prethodno<br />
spomenutoj dozvoli ili u Odluci o zatvaranju, osigurati: (a) održavanje i zaštitu zatvorenog<br />
odlagališta; (b) redovite preglede stanja tijela odlagališta; (c) obavljanje kontrole i nadzora<br />
odlagališta i (d) izradu godišnjeg izvješća o stanju odlagališta i provedbi propisanih mjera.<br />
U Odredbama za provoñenje Prostornog plana <strong>Zadarske</strong> županije, članak 88. (izmjene i<br />
dopune), kao lokacija za izgradnju Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong><br />
županije - a koji će kao funkcionalne dijelove sadržati postrojenje za mehaničko-biološku<br />
obradu komunalnog otpada, ureñeno sanitarno odlagalište komunalnog otpada te sve ostale<br />
propisane prateće objekte - odreñuje se područje postojećih kamenoloma „Busišta 2“ i<br />
„Busišta 3“, koje se nalazi unutar administrativnih granica Grada Benkovca.<br />
U skladu s „Pravilnikom o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima<br />
rada za odlagališta otpada“, članak 18., troškovi odlaganja otpada odreñivat će se prema<br />
načelu „onečišćivač plaća“, a uključuju troškove projektiranja, izgradnje odlagališta,<br />
operativne troškove rada odlagališta i procjenjene troškove zatvaranja odlagališta te troškove<br />
održavanja i nadzora u periodu od 30 godina nakon zatvaranja odlagališta.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 98
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
4.2.1.4. Poboljšanje <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na otocima<br />
Osnovni strateški i planski dokumenti Republike Hrvatske na području <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> su „Strategija <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske“ (Narodne novine, broj<br />
130/2005.) i „<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Republici Hrvatskoj za razdoblje 2007.-2015.<br />
godine“ (Narodne novine, broj 85/2007.). Pored ovih dokumenata, sustav <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> na otocima RH – i to u dijelu koji se odnosi na zaštićeno obalno područje mora –<br />
reguliran je „Zakonom o prostornom ureñenju i gradnji“ (Narodne novine, broj 76/2007.) - dok<br />
je gospodarenje <strong>otpadom</strong> u morskim lukama definirano je „Pravilnikom o uvjetima i načinima<br />
održavanja reda u lukama i na drugim dijelovima unutarnjih morskih voda i teritorijalnog mora<br />
Republike Hrvatske (Narodne novine, br. 90/2005.).<br />
Za područja hrvatskih otoka „Strategijom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske“ se<br />
utvrñuju, a „<strong>Plan</strong>om <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Republici Hrvatskoj za razdoblje 2007.-2015.<br />
godine“ se potvrñuju i za implementaciju odreñuju sljedeće mjere:<br />
zabraniti odlaganje otpada na otocima i potaknuti gradnju pretovarnih („transfer“) stanica<br />
s odvojenim sakupljanjem, reciklažom i baliranjem ostatnog otpada i prijevoz u centre na<br />
kopnu i<br />
organizirati pretovarne („transfer“) stanice na otocima (i obali) te ih opremiti tehnologijom<br />
baliranja ili prešanja komunalnog otpada.<br />
Jedan od postavljenih ciljeva, utvrñenih Prostornim planom <strong>Zadarske</strong> županije, je poboljšati<br />
i način <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na otocima te umanjiti moguće negativne učinke odloženog ili<br />
odbačenog otpada na okoliš. To je posebno važno za one otoke koji svoju gospodarsku<br />
budućnost grade na perspektivi turističke valorizacije. Stoga će se, u skladu s Odredbama za<br />
provoñenje Prostornog plana <strong>Zadarske</strong> županije, članak 89. (izmjene i dopune), odlaganje<br />
otpada na otocima Županije obustaviti, a sve lokacije dosadašnjih otočkih odlagališta sanirati<br />
i zatvoriti najkasnije do 31. prosinca 2011. g. Sav otpad proizveden na otocima ubuduće će<br />
se prevoziti na kopno, i to na najbliža odlagališta, s time da će se na svakom otoku<br />
organizirati transfer-postaja za prikupljanje i selekciju otpada.<br />
4.2.1.5. Ostvarenje suradnje izmeñu jedinica lokalne samouprave<br />
Dosadašnja europska praksa pokazala je da gradnja centara za gospodarenje <strong>otpadom</strong> za<br />
manje od 400.000 stanovnika nije preporučljiva, tj. financijski je neracionalna. Meñutim, u<br />
našim uvjetima pri gradnji takvih centara svakako treba uzeti u obzir i nisku gustoću<br />
naseljenosti nekih dijelova RH, u kojima bi respektiranjem isključivo gore navedenog<br />
demografskog kriterija, gravitacijska područja nekih centara bila prevelika te bi, izmeñu<br />
ostaloga - zbog velikih udaljenosti - mogla utjecati na signifikantan porast rizika u prijevozu<br />
otpada.<br />
<strong>Zadarska</strong> županija, Grad Zadar i Grad Benkovac osnovali su tvrtku EKO d.o.o. za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong>. To se županijsko komunalno poduzeće u potpunosti nalazi u javnom<br />
vlasništvu. Ta će tvrtka sredstvima lokalne i regionalne samouprave te odgovarajućih<br />
fondova financirati gradnju ŽCGO. U skladu s odlukom Osnivača, tvrtka može sklopiti ugovor<br />
o javno-privatnom partnerstvu s privatnim partnerom o ulaganju u Županijski centar za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong>. Za provedbu nadzora realizacije sklopljenog ugovora nadležna je<br />
Županija.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 99
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Tvrtka EKO d.o.o. vodit će gradnju, odnosno uspostavljanje predmetnog Centra do<br />
realizacije sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, a što uključuje i:<br />
upravljanje sustavom <strong>gospodarenja</strong> otpada za čitavu Županiju<br />
koordinaciju rada lokalnih komunalnih tvrtki<br />
organizaciju dovoza otpada od pretovarnih (transfer) postaja do Centra.<br />
Privatni partner može se uključiti u financiranje i gradnju postrojenja za obradu komunalnog<br />
otpada (MBO) te nakon gradnje može sudjelovati u upravljanju tog postrojenja tijekom<br />
ugovorenog vremenskog razdoblja od 10-15 godina.<br />
4.2.1.6. Poboljšanje praćenja (monitoringa) okoliša u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
U cilju nadziranja postignuća zadanih ciljeva, potrebno je uspostaviti kontrolni sustav koji<br />
će biti usmjeren na svaki pojedini cilj te sadržavati mjerljive ciljeve, mjerljive indikatore i<br />
mjere, kao i identifikaciju preduvjeta neophodnih za realizaciju svakog od postavljenih<br />
ciljeva. Naime, ukoliko je cilj poznat, smatra se preporučljivim primijeniti mjerljive indikatore<br />
za nadgledanje realizacije svakog od njih.<br />
Ukoliko su kvantitativni ciljevi postavljeni kao svrha, indikator se često definira istovremeno<br />
s postavljanjem ciljeva. Ako kvantitativni ciljevi ne mogu biti točno odreñeni ili ako trebaju biti<br />
preciznije formulirani, indikatori će pokazati stupanj poštivanja postavljenih kvalitativnih i<br />
kvantitativnih ciljeva, koji su važni za napredak provedbe monitoringa i ocjenu suglasnost s<br />
usvojenim <strong>Plan</strong>om <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>. U smislu ostvarenja učinkovitog nadzora<br />
realizacije zadanih ciljeva, u nekim je slučajevima potrebno raspolagati s više od jednim<br />
indikatorom. Osim toga, predlaže se da i ciljevi i indikatori budu mjerljivi, kako bi<br />
pojednostavili provedbu programa monitoringa. Utvrñenim se mjerama treba osigurati<br />
ostvarenje postavljenih ciljeva, a preduvjete za njihovu primjenu trebaju dati odgovarajuće<br />
studije, ispitivanja i informacije, kojima treba raspolagati prije nego se mjere predstave. Svaki<br />
od ciljnih sadržaja može imati više pojedinačnih ciljeva i načina (metoda) mjerenja. Tako je<br />
npr. moguće formulirati opći cilj za aktivnosti recikliranja otpada i kombinirati ga s ciljem o<br />
recikliranju specifičnih vrsta otpada ili otpada specifičnog podrijetla.<br />
Tipičan sustav za provedbu monitoringa za svaki pojedini cilj, prikazan je u tablici 4.2.1.6-1,<br />
za pojedini cilj, npr. za smanjenje odlaganja biorazgradivog gradskog otpada (BGO). Mjerljivi<br />
ciljevi su odreñeni u Smjernici EU 1999/31/EC o odlagalištima otpada, dok o indikatorima i<br />
provedbenim mjerama i preduvjetima odlučuje svaka pojedina država-članica.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 100
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Tablica 4.2.1.6-1. Primjer sustava monitoringa s indikatorima<br />
C i l j<br />
Mjerljive<br />
norme<br />
Mjerljivi<br />
indikatori<br />
Mjere<br />
Preduvjeti<br />
2006. g.<br />
Količina BGO koji se odvozi na<br />
odlagališta otpada mora se<br />
smanjiti na 75% u odnosu na<br />
ukupnu količinu BGO, nastalog<br />
1995. g.<br />
Svake godine količina<br />
odloženog BGO se nadgleda<br />
te se rade prognoze, a u<br />
svrhu ocjene uspješnosti<br />
realizacije predviñenih i<br />
ispunjenih zadataka.<br />
2002. g.<br />
Odobrena je okosnica<br />
kako bi se osiguralo<br />
individualno odlaganje<br />
biorazgradivog otpada<br />
2001./2002. g.<br />
Sadrži osnovnu<br />
studiju o važećim<br />
metodama obrade<br />
otpada<br />
Smanjenje<br />
prakse<br />
korištenja<br />
odlagališta<br />
otpada<br />
2009. g.<br />
Količina BGO, koji se odvozi<br />
na odlagališta otpada, mora se<br />
smanjiti na 50% početne<br />
ukupne količine iz 1995. g.<br />
2016. g.<br />
Količina BGO, koji se odvozi<br />
na odlagališta otpada,mora se<br />
smanjiti na 35% početne<br />
ukupne količine iz 1995. g.<br />
2004. g.<br />
Postrojenja za obradu BMWa<br />
moraju razvijati jedinice za<br />
odvojeno sakupljanje papira,<br />
vrtnog otpada i otpada od<br />
hrane<br />
Povećanje poreza na<br />
otpad za odlaganje po<br />
progresivnoj godišnjoj<br />
stopi od 20%<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 101
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 102
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
5. <strong>Plan</strong> djelovanja u razdoblju 2008.-2016. g.<br />
5.1. Analiza scenarija budućeg razvoja<br />
Izrañena je procjene tokova otpada i okvirnih troškova za razne scenarije tehničkog i<br />
tehnološkog razvoja sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Zadarskoj županiji. Procjenjeni su<br />
tokovi otpada i odgovarajuće financijske potrebe, a na temelju zadanih sustava <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong>. Cilj ovih procjena je okvirno definirati i usporediti razne scenarije razvoja na općoj<br />
razini, kako bi se omogućio kraći osvrt na smjernice razvoja budućeg sustava <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> u Županiji. U tom smislu, utvrñeni su sljedeći scenariji budućeg razvoja sustava:<br />
A<br />
B<br />
C<br />
Osnovni scenarij<br />
Osnovni scenarij sličan je sadašnjem stanju. Reciklaža je ograničena, a većina otpada se<br />
odlaže. Županijski centar <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> bit će u funkciji do 31. prosinca 2011. g. te će<br />
uključivati i sanitarno odlagalište, koje će zadovoljavati standarde EU.<br />
Scenarij s visokim udjelom reciklaže<br />
Komunalni otpad se sakuplja odvojeno u okviru opsežnog sustava za sakupljanje otpada od<br />
vrata do vrata, reciklažnih kontejnera i reciklažnih dvorišta. Reciklabilni proizvodni otpad<br />
sakuplja se odvojeno i reciklira se. Grañevinski otpad takoñer se recikliraju. Ovaj scenarij<br />
podrazumijeva najveći udio reciklaže u usporedbi sa scenarijima s osnovnim scenarijem (A) te<br />
scenarijem s niskim udjelom reciklaže (C).<br />
Scenarij s niskim udjelom reciklaže<br />
Komunalni otpad sakupljaju se odvojeno u reciklažnim kontejnerima i reciklažnim dvorištima.<br />
Zato je udio reciklaže veći nego u osnovnom scenariju. Meñutim, većina komunalnog i<br />
neopasnog proizvodnog otpada se sakuplja kao ostatni otpad i šalje na Županijski centar<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Za scenarije s visokim i s niskim udjelom reciklaže pretpostavljeno je da se ostatni otpad,<br />
koji nije sakupljen odvojeno i nije recikliran, odvozi u Županijski centar za gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong>. Alternativna rješenja za obradu ostatnog otpada definirana su i za scenarije s<br />
visokim, odnosno niskim udjelom reciklaže, a uključuju:<br />
A. odlagalište otpada<br />
B. mehaničko-biološku obradu (MBO) otpada prije odlaganja<br />
C. termičku obradu otpada<br />
energana na otpad (regionalna za Dalmaciju)<br />
MBO prije regionalne energane na otpad<br />
ureñaj za MBO/GIO 9<br />
5.2. Izbor dugoročne strategije<br />
Scenariji budućeg razvoja razmatrani su s aspekta mogućnosti svakog od njih da zadovolji<br />
postavljene ciljeve <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i predvidi okvirne troškove realizacije. Modelom<br />
primijenjenim u analizi utvrñeno je da je za vjerodostojnu usporedbu alternativnih scenarija<br />
neophodno raspolagati:<br />
9 GIO = gorivo iz otpada (engl. RDF = Refuse Derived Fuel)<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 103
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
<br />
<br />
podacima o tokovima otpada, uključujući i kvantitativne ciljeve koje treba postići pri<br />
reciklaži, obradi i odlaganju otpada i<br />
poznatim okvirnim troškovima potrebnim za ostvarenje razvoja sustava, uključujući i<br />
troškove ulaganja, rada i održavanja tijekom planskog perioda, kao i neto-sadašnjom<br />
vrijednošću tih troškova.<br />
U tablici 5.2-1. pregledno je prikazana analiza rezultata. Za svaki pojedini scenarij<br />
naznačena je sposobnost scenarija da zadovolji postavljene ciljeve <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Financijska zahtjevnost, tj. visina potrebnih troškova za realizaciju svakog scenarija,<br />
poredana je u usporedbi prema najmanje zahtjevnom, osnovnom scenariju, koji implicira<br />
najmanje troškove.<br />
S c e n a r i j<br />
Tablica 5.2-1. Pregled sposobnosti različitih scenarija budućeg razvoja<br />
za postizanje ciljeva <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i potrebna ulaganja (troškovi)<br />
Odvajanje<br />
na izvoru,<br />
reciklaža<br />
Prerada<br />
C i l j e v i T r o š k o v i *<br />
Reciklaža<br />
ambalaže<br />
Odloženi<br />
otpad<br />
Odloženi<br />
BKO 10<br />
Bruto<br />
troškovi<br />
Neto<br />
troškovi<br />
(NSV/toni)<br />
Osnovni scenarij - - - - - 100 100<br />
Scenariji s visokim udjelom reciklaže<br />
A. Odlagalište ++ - + +/- + 123 123<br />
B. MBO ++ ++ + ++ -/++ 161 161<br />
C.a. EO ++ -/++ + ++ ++ 161 152<br />
C.b. MBO + EO 11 ++ ++ + ++ ++ 171 167<br />
C.c. MBO/GIO ++ ++ ++ ++ ++ 143 143<br />
Analiza osjetljivosti<br />
Bio-prerada 2008. ++ - + +/- - 128 128<br />
Visoke stope obuhvata ++ - ++ +/- - 124 124<br />
Nema prirasta otpada ++ - +/- +/- +/- 91 159<br />
Scenariji s niskim udjelom reciklaže<br />
A. Odlagalište +/- - +/- - - 104 104<br />
B. MBO +/- ++ +/- ++ ++ 145 145<br />
C.a. EO +/- -/++ +/- ++ -/++ 147 136<br />
C.b. MBO + EO +/- ++ +/- ++ ++ 155 151<br />
C.c. MBO/GIO +/- ++ ++ ++ ++ 132 132<br />
- = ciljevi nisu postignuti; + = svi ciljevi postignuti; ++ = ciljevi značajno premašeni; -/+ = ciljevi postignuti samo na kraju<br />
planiranog razdoblja; +/- = ciljevi postignuti samo na početku planiranog razdoblja<br />
* Osnovni scenarij označen je numeričkom vrijednošću 100, a troškovi čije ulaganje impliciraju drugi scenariji, usporeñeni<br />
su s osnovnim scenarijem.<br />
U osnovnom scenariju pretpostavljeno je da sadašnji ograničeni obim reciklaže<br />
komunalnog otpada ostaje nepromijenjen tijekom cijelog planskog perioda. Jedinu promjenu<br />
predstavlja zatvaranje postojećih odlagališta otpada i uspostava novog Županijskog centra<br />
za gospodarenje <strong>otpadom</strong> u skladu sa standardima EU, a koji bi trebao biti u funkciji do 31.<br />
prosinca 2011. g. Nijedan od ciljeva <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u osnovnom se scenariju ne<br />
postiže, pa to stoga i nije realna opcija budućeg predvidivog razvoja.<br />
Ukupni troškovi, kao i specifični troškovi (po toni otpada) u scenariju s niskim udjelom<br />
reciklaže – koji implicira odvoz cjelokupnog ostatnog otpada na odlagalište - nisu značajno<br />
veći od troškova koji proizlaze iz osnovnog scenarija. Meñutim, za postizanje ciljeva<br />
10 BKO = biorazgradivi komunalni otpad<br />
11 EO = energana na otpad<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 104
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
postavljenih za preradu i odlaganje komunalnog otpada u Zadarskoj županiji, potrebno je<br />
prerañivati preostali otpad.<br />
Jedino se u scenarijima s visokim i niskim udjelom reciklaže te uz izgrañeno djelatno<br />
sanitarno odlagalište ne postižu ciljevi obrade komunalnog otpada i ciljevi maksimalnih<br />
količina biorazgradivog otpada koji se može odložiti.<br />
Scenariji s visokim udjelom reciklaže uz preradu ostatnog otpada zadovoljavaju sve<br />
postavljene ciljeve. Meñutim, to su ujedno i najskuplji scenariji, i to kako u smislu ukupnih,<br />
tako i specifičnih troškova (po toni otpada), a što je uzrokovano pretpostavljenim većim<br />
troškovima realizacije shema skupljanja reciklabilnog i prehrambenog otpada u urbanim<br />
područjima „od vrata do vrata“.<br />
Scenariji s niskim udjelom reciklaže i s preradom ostatnog otpada zadovoljavaju neke, ali<br />
ne sve postavljene ciljeve. Da bi se tim scenarijima ostvarili ciljevi, koji bi trebali biti ostvareni<br />
do 2016. g., potrebno je ostvariti povećan obim odvajanja otpada na mjestu njegova<br />
nastanka te reciklaža komunalnog otpada u završnoj fazi navedenog planskog perioda. Za<br />
postizanje cilja, postavljenog za reciklažu ambalažnog otpada do 2015. g., potrebno je učiniti<br />
dodatne napore. Na primjer, obim sakupljanja ambalaže iz kućanstava mogao bi se povećati<br />
u urbanim područjima, ali istovremeno obuhvatiti i ruralne prostore. Malo je toga poznato o<br />
količinama ambalažnog otpada, proizvedenim u proizvodnim postrojenjima <strong>Zadarske</strong><br />
županije, a do izvjesne mjere slično se može reći i za količinama ambalažnog otpada iz<br />
hotela, trgovina i trgovačkih centara. Stoga se čini da bi i na području ambalaže, odnosno<br />
ambalažnog otpada, mogao stajati još dugi put do konačnog ostvarenja ciljeva, na što<br />
uostalom ukazuju i iskustva mnogih zemalja EU. Količine ambalažnog otpada u komunalnom<br />
i neopasnom proizvodnom otpadu trebaju biti utvrñene već na samom početku razmatranog<br />
planskog perioda.<br />
Najjeftiniji scenarij za obradu ostatnog otpada je scenarij s postrojenjem za mehaničkobiološku<br />
obradu otpada (MBO/GIO). Taj je scenarij za oko 26% skuplji po toni otpada od<br />
upućivanja cjelokupnog ostatnog otpada na odlagalište. Scenariji s postrojenjima za<br />
mehaničko-biološku obradu otpada ili energanama na otpad su po toni otpada za 30-40%<br />
skuplji od scenarija s odlagalištem. Najskuplji je scenarij s kombiniranim konceptom<br />
mehaničko-biološke obrade otpada i energane na otpad (taj je scenarij za 45-47% skuplji od<br />
scenarija s odlagalištem otpada).<br />
Zaključno treba reći da preferirani scenarij treba biti usmjeren ka postizanju ciljeva u pravo<br />
vrijeme, ali ne ranije, tako da se troškovi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> umanje. Troškovno<br />
najisplativije rješenje za postizanje svih postavljenih ciljeva, uključujući i ciljeve obrade i<br />
odlaganja otpada, je scenarij s niskim udjelom reciklaže uz rad postrojenja za mehaničkobiološku<br />
obradu otpada (MBO/GIO).<br />
5.3. Budući sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
5.3.1. Pregled planiranih aktivnosti<br />
U nastavku je tablično prikazan pregled aktivnosti planiranih tijekom cijelog planskog<br />
perioda uspostave i rada Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> (tab. 5.3.1-1).<br />
Prikazane aktivnosti planirane su tako da se postigne svaki od postavljenih ciljeva. Važno je<br />
pri tome napomenuti da Županija treba podržavati prihvaćene nacionalne inicijative za<br />
izbjegavanje otpada tijekom cijelog planskog perioda.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 105
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Aktivnosti započete radi smanjenja količina otpada za odlaganje uključuju uspostavu<br />
odvajanja otpada na mjestima njegova nastanka te reciklažu komunalnog, neopasnog<br />
proizvodnog i grañevinskog otpada. Tijekom razmatranog planskog perioda bit će<br />
uspostavljeni i ureñaji za gospodarenje <strong>otpadom</strong> radi reciklaže, obrade i zbrinjavanja otpada<br />
na troškovno učinkovit način, a uz istovremeno smanjenje nepovoljnih učinaka na okoliš. U<br />
okviru Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> bit će uspostavljeno i sanitarno<br />
odlagalište otpada.<br />
Na početku planskog perioda treba provesti akcije usmjerena na poboljšanje <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> na otocima, i to tako da se otpad s otoka prevozi s otoka na kopno radi obrade,<br />
konačnog zbrinjavanja i moguće reciklaže.<br />
Tablica 5.3.1-1. Pregled planiranih aktivnosti u izgradnji novog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
u Zadarskoj županiji<br />
Zadaci / Aktivnosti<br />
G o d i n a<br />
2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. 2014. 2015. 2016.<br />
Unapreñenje izbjegavanja otpada<br />
Podrška nacionalnim kampanjama za izbjegavanje stvaranja otpada<br />
Smanjenje količine otpada za odlaganje<br />
Uspostava reciklažnih dvorišta u Gradu Zadru i u svim JLS do 31.12.2008.<br />
Članak 56. „Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otpadu“ (Narodne novine,<br />
broj 60/2008.)<br />
Poboljšanje odlaganja<br />
Zatvaranje i sanacija postojećih odlagališta. Sva odlagališta moraju biti sanirana<br />
do 31.12.2011., a u skladu s odredbama „Pravilnika o načinima i uvjetima<br />
odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada (Narodne<br />
novine, broj 117/2007.)<br />
Projektiranje i izgradnja Županijskog centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Uspostava Županijskog centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Projektiranje i izgradnja pretovarnih stanica<br />
Projektiranje i izgradnja ureñaja za mehaničko-biološku obradu otpada<br />
Poboljšanje <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na otocima<br />
Zatvaranje odlagališta na otocima. Sva odlagališta moraju biti sanirana do<br />
31.12.2011.<br />
Uspostava reciklažnih dvorišta do 31.12.2008. u svim JLS članak 56. „Zakona o<br />
izmjenama i dopunama Zakona o otpadu“ (Narodne novine, broj 60/2008.)<br />
Ostvarenje suradnje izmeñu jedinica lokalne samouprave<br />
Uspostava regionalne suradnje<br />
Poboljšanje monitoringa<br />
Godišnje sakupljanje podataka i izvještavanje x x x x x x x x x<br />
Podrška nacionalnim inicijativama za monitoring<br />
5.3.2. Uobičajen način sakupljanja otpada<br />
Sustav sakupljanja otpada bit će proširen kako bi se postigao nacionalni cilj u vezi<br />
ostvarenja povećanog udjela stanovništva obuhvaćenog organiziranim sakupljanjem kućnog<br />
otpada. „Strategijom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske“ (Narodne novine, broj<br />
130/2005.) predviñeno je da do 2015. g. organiziranim skupljanjem komunalnog otpada bude<br />
obuhvaćeno 90% stanovništva RH.<br />
Već danas je u Zadarskoj županiji organiziranim sakupljanjem komunalnog otpada<br />
obuhvaćen vrlo visok udio stanovništva. Svi gradovi u Županiji u tom će smislu biti dodatno<br />
snažno potaknuti, kako bi do 2025. g. – a u skladu sa strateškim opredjeljenjem na razini<br />
Države - organizirano sakupljanje otpada obuhvatilo sva kućanstva. Kao neophodna<br />
aktivnost u svjetlu realizacije organiziranog skupljanja otpada po kućanstvima Županije u<br />
nadolazećem periodu, nameće se i nabava dodatnih namjenskih vozila i kontejnera. Sve<br />
općine u Županiji potaknut će se da postignu potpuni obuhvat organiziranog sakupljanja<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 106
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
otpada po kućanstvima do kraja 2016. g.<br />
5.3.3. Odvajanje otpada na mjestu nastanka i reciklaža<br />
Otpad će se odvajati na mjestu nastanka i reciklirati. Reciklabilne frakcije otpada iz<br />
kućanstava sakupljat će se putem reciklažnih kontejnera ili „zelenih otoka“ i reciklažnih<br />
dvorišta. Budući da u urbanim područjima nastaje više otpada nego u ruralnim krajevima,<br />
napori usmjereni na odvajanje otpada na mjestu nastanka zbog reciklaže prvenstveno će se<br />
poduzimati u urbanim područjima. U tom smislu treba naglasiti da se na samo gradsko<br />
naselje Zadar odnosi više od 65% cjelokupnog otpada iz kućanstava koji nastane u urbanim<br />
područjima Županije.<br />
U tablici 5.3.3-1. prikazani su elementi koji će se uspostaviti u okviru sustava reciklaže<br />
otpada iz kućanstava u urbanim područjima. Udio „pokrivenosti“ reciklabilnih materijala<br />
sakupljanjem putem reciklažnih kontejnera i reciklažnih dvorišta tijekom planskog će se<br />
razdoblja postupno povećavati, tako da on 2008 g. iznosi 20 %, 2011 g. 40% i 2016 g. 60%.<br />
Tablica 5.3.3-1. Shema predviñenog načina sakupljanja komunalnog otpada<br />
Način sakupljanja<br />
Uobičajeni način<br />
sakupljanja<br />
<strong>Plan</strong>irano<br />
ostvariti do<br />
Reciklažni kontejneri 2008. g.<br />
Vrsta otpada<br />
2011. g. ostali otpad<br />
2008. g.<br />
papir/karton, staklo,<br />
metal, plastika<br />
papir/karton, staklo,<br />
metal, plastika<br />
2011. g. vrtni otpad<br />
Način obrade / zbrinjavanja<br />
otpada<br />
- odlagalište otpada<br />
- postrojenje za mehaničkobiološku<br />
obradu otpada<br />
- ureñaj za materijalnu oporabu<br />
- odvojeno sakupljenih reciklabilnih<br />
materijala<br />
- reciklabilni materijal za prodaju<br />
- postrojenje za kompostiranje<br />
u hrpama<br />
Reciklažna dvorišta<br />
za dovoz otpada<br />
2010. g.<br />
opasni otpad iz<br />
kućanstava<br />
- ureñaj za obradu opasnog otpada<br />
(nacionalni ureñaj)<br />
2010. g. EE-otpad<br />
2011. g. ostatni otpad<br />
- ureñaj za materijalnu oporabu<br />
EE-otpada (nacionalni ureñaj)<br />
- postrojenje za mehaničko-biološku<br />
obradu otpada<br />
Napomena: Uspostava reciklažnih dvorišta u svim jedinicama lokalne samouprave treba biti izvedena najkasnije<br />
do 31. prosinca 2008. (prema „Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o otpadu“, Narodne novine,<br />
broj 60/2008.; članak 56.)<br />
U Gradu Zadru postupno će biti uspostavljen sustav sakupljanja za reciklabilni otpad putem<br />
reciklažnih kontejnera i reciklažnih dvorišta. Početno će sustavom do kraja 2008. g. biti<br />
pokrivena jedna trećina stanovnika Zadra. Sustav će biti proširen, pa će 2011. g. u njega biti<br />
uključene dvije trećine svih stanovnika grada, a cijeli grad Zadar bit će obuhvaćen<br />
skupljanjem reciklabilnog otpada do 2016. g. Reciklažni kontejneri i reciklažna dvorišta<br />
uspostavit će se i u drugim urbanim područjima Županije do 2016. g. Razvoj sustava ovisit<br />
će o iskustvu i rezultatima postignutim na području Grada Zadra. I u ruralnim će područjima<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 107
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
nakon 2016. g. biti postavljeni reciklažni kontejneri, u kojima će reciklabilne frakcije biti<br />
uskladištene sve dok se ne prikupe dovoljne količine da bi se opravdao njihov odvoz.<br />
Očekuje se da 2010. g. reciklažna dvorišta budu proširena tako da uključe i sakupljanje<br />
EE-otpada i opasnog otpada. (Te će se frakcije otpada, u skladu s odredbama „Strategije<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske“ (Narodne novine, broj 130/2005.), obrañivati u<br />
posebnom ureñaju, koji će na razini cijele Hrvatske biti uspostavljen do 2010. g. Meñutim,<br />
postoji i mogućnost da u meñuvremenu bude uspostavljen nacionalni sustav za povratno<br />
preuzimanje EE-otpada, koji će obuhvatiti npr. one potrošače koji besplatno vraćaju svoju<br />
otpadnu opremu u maloprodajne trgovine za takvu i sličnu opremu i ureñaje.<br />
Neopasni proizvodni otpad sakuplja se na uobičajen način tijekom cijelog planskog<br />
perioda. Osim toga, 2010. g. se uvodi odvojeno sakupljanje reciklabilnog otpada. Obim<br />
pokrivenosti sakupljanja reciklabilnog otpada postupno će se povećavati tako da 2011. g.<br />
bude obuhvaćeno 40 % i 2016. g. 60% ukupno reciklabilnog otpada.<br />
Sustav sakupljanja reciklabilnog neopasnog proizvodnog otpada, uspostavljen u oko dvije<br />
trećine površine gradskog naselja Zadra, bit će do 2011. g. proširen na cijelo područje Zadra,<br />
a do kraja 2016. g. bi daljnjim širenjem trebao uključiti čitavo područje Županije (tab. 5.3.3-2).<br />
Ipak, treba napomenuti da će razvoj ovog sustava bitno ovisiti o iskustvu i rezultatima<br />
postignutim na području gradskog naselja Zadar.<br />
Tablica 5.3.3-2. Predviñeni način sakupljanja neopasnog proizvodnog otpada<br />
Shema<br />
sakupljanja<br />
Početak<br />
rada<br />
Frakcije otpada<br />
Ureñaj / postrojenje / grañevina<br />
Uobičajen način<br />
sakupljanja<br />
2011. g. ostali otpad<br />
- odlagalište otpada<br />
- postrojenje za mehaničkobiološku<br />
obradu otpada<br />
Sakupljanje<br />
reciklabilnog<br />
otpada<br />
2010. g.<br />
papir / karton<br />
staklo<br />
metal<br />
plastika<br />
EE-otpad<br />
- ureñaj za materijalnu oporabu<br />
odvojeno sakupljenih reciklabilnih<br />
materijala<br />
- ureñaj za materijalnu oporabu<br />
EE-otpada<br />
Ciljevi provedbe reciklaže za ambalažni otpad do 2010. g. trebaju biti ostvareni<br />
uspostavom sustavnog sakupljanja papira/kartona, stakla, metala i plastike iz kućanstava,<br />
trgovine i industrije.<br />
Istovremeno će Županija temeljito pratiti opći razvoj i iskustva sa sustavima sakupljanja u<br />
Hrvatskoj, posebno u Zagrebu, te biti otvorena za nove inicijative, uključujući i moguću<br />
suradnju s tvrtkama koje se bave ambalažom i ambalažnim <strong>otpadom</strong>.<br />
Grañevinski otpad treba se takoñer odvajati na mjestu nastanka i zatim reciklirati. Do 2010.<br />
g. potrebno je uspostaviti odvojeno sakupljanje i osigurati prijevoz betonskog otpada,<br />
crjepova i šute na ureñaj za reciklažu grañevinskog otpada. Reciklirati treba i plastiku i<br />
staklo, kao i zemlju koja nije onečišćena (tab. 5.3.3-3).<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 108
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Tablica 5.3.3-3. Predviñeni način sakupljanja grañevinskog otpada<br />
Način<br />
sakupljanja<br />
Početak<br />
rada<br />
Frakcije otpada<br />
Ureñaj / postrojenje / grañevina<br />
Uobičajen<br />
način<br />
sakupljanja<br />
Sakupljanje<br />
reciklabilnog<br />
otpada<br />
2011. g. ostali otpad - odlagalište otpada<br />
2010. g.<br />
metal, plastika,<br />
ostali sagorivi otpad<br />
beton, crijep i šuta<br />
- reciklabilni materijal za prodaju<br />
- ureñaj za reciklažu grañevinskog<br />
otpada<br />
Sustav za sakupljanje i reciklažu, odnosno obradu/preradu otpadnih vozila treba biti<br />
uspostavljen na nacionalnoj razini. Nacionalni ciljevi za reciklažu postavljeni su za 2015. g.<br />
5.3.4. Postrojenja za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
Uspostava postrojenja za mehaničko-biološku obradu otpada (MBO) planirana je do 31.<br />
prosinca 2011. g., a što je u skladu s postavljenim ciljevima (i rokovima) u vezi početka<br />
obrade i odlaganja biorazgradivog komunalnog otpada (tab. 5.3.4-1).<br />
Tablica 5.3.4-1. Rokovi realizacije ureñaja/postrojenja za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
Grañevina / ureñaj / postrojenje<br />
Početak rada<br />
Sanitarno odlagalište otpada 2011. g.<br />
Postrojenje za MBO 2011. g.<br />
Ureñaj za materijalnu oporabu 2011. g.<br />
Postrojenje za kompostiranje u hrpama 2011. g.<br />
Ureñaj za reciklažu grañevinskog otpada 2011. g.<br />
Ureñaj za obradu opasnog otpada (na razini RH) 2010. g.<br />
Ureñaj za materijalnu oporabu EE-otpada (na razini RH) 2010. g.<br />
5.4. Cjeloviti sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Županijska skupština <strong>Zadarske</strong> županije donijela je krajem 2006. g. Izmjene i dopune<br />
Prostornog plana <strong>Zadarske</strong> županije, u sklopu kojih je uvrštena i lokacija budućeg<br />
Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije (ŽCGO), predviñena na<br />
području eksploatacijskih polja tehničkog grañevnog kamena, zapadno od Biljana Donjih, na<br />
području Grada Benkovca.<br />
Na temelju Izmjena i dopuna Prostornog plana ureñenja Grada Benkovca, a u skladu s<br />
odredbama Prostornog plana <strong>Zadarske</strong> županije, ŽCGO se planira izgraditi na području<br />
čitave površine postojećeg eksploatacijskog polja Busišta 3 te dijelu eksploatacijskog polja<br />
Busišta 2, uz napomenut da će se dio Centra nalaziti i na slobodnoj površini izvan postojećih<br />
istražnih i eksplotacijskih polja tehničkog grañevnog kamena na navedenoj lokaciji. Lokacija<br />
ŽCGO udaljena je oko 100 m od trase autoceste Zagreb-Split i oko 1.200 m do čvorišta<br />
Zadar-2.<br />
Cjeloviti sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije sastoji se od tri meñusobno<br />
povezana projekta, a koji se odnose na:<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 109
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
<br />
<br />
<br />
izgradnju i upravljanje Županijskim centrom za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
izgradnju i organiziranje sustava za sakupljanje i recikliranje otpada<br />
sanaciju i zatvaranje službenih odlagališta komunalnog otpada u Županiji.<br />
Predviñeno je da se projekt uspostave ŽCGO razvija sljedećom dinamikom:<br />
2008. g. izrada projektne dokumentacije potrebne za usvajanje predmetne SUO<br />
i izrada Studije izvodljivosti uključujući trošak-korist (cost-benefit)<br />
analize u svrhu osiguranja financijskih sredstava<br />
2008. g. početak izrade Idejnog projekta, kao jednog od preduvjeta za<br />
ishoñenje lokacijske dozvole za izgradnju ŽCGO i pretovarnih<br />
(transfer) stanica<br />
2009. g. priprema Glavnog projekta, kao preduvjeta za ishoñenje grañevinske<br />
dozvole za izgradnju ŽCGO i pretovarnih (transfer) stanica<br />
2010. g. početak izgradnje ŽCGO i pretovarnih (transfer) stanica<br />
2011. g. početak rada ŽCGO, najkasnije do 31. prosinca 2011. godine<br />
5.5. Opis lokacija i objekata u sastavu Županijskog centra za gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong><br />
Lokacija budućeg Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> (ŽCGO) predviñena je na<br />
području eksploatacijskih polja tehničkog grañevnog kamena, zapadno od naselja Biljane<br />
Donje, na području Grada Benkovca.<br />
Lokacija ŽCGO nije smještena na idealnom mjestu (što je uvjetovano objektivnim<br />
okolnostima, tj. geografskim položajem Županije), budući da se nalazi u području krša, bez<br />
prirodnih slojeva zaštite resursa podzemne vode. Stoga će sigurnost rada Centra u velikoj<br />
mjeri ovisiti o kvaliteti predviñenog sustava umjetnih barijera.<br />
Površina ŽCGO s planiranim funkcionalnim objektima, tampon zonom oko vanjske ograde<br />
Centra i prilaznim cestama, zauzima površinu od oko 490.000 m 2 (49 ha).<br />
Županijski centar za gospodarenje <strong>otpadom</strong> sastojat će se od sljedećih funkcionalnih<br />
cjelina (objekata, grañevina, površina):<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
područje za dovoz otpada za grañane (površine oko 1,5 ha)<br />
ulazno-izlazna zona s pratećim objektima (oko 1,5 ha)<br />
područje za reciklažu otpada (oko 1,5 ha)<br />
područje za smještaj postrojenja za mehaničko-biološku obradu otpada (oko 2,0 ha)<br />
područje za skladištenje i obradu grañevinskog otpada (oko 9,1 ha)<br />
područje za smještaj sanitarnog odlagališta otpada (oko 17,8 ha)<br />
područje za obradu procjeda i odlagališnog plina (oko 1,0 ha)<br />
područje za smještaj garaža i radionica (oko 1,4 ha)<br />
područje za kompostiranje zelenog otpada (oko 2,0 ha)<br />
područje za razvoj/širenje odlagališta otpada (oko 8,5 ha)<br />
pristupne ceste i koridori (oko 1,5 ha).<br />
Osim područja za odlaganje i obradu otpada, za uspostavu operativnog odlagališta<br />
potrebno je izgraditi i sljedeće objekte i ureñaje, odnosno površine:<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 110
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
ograda, ulazni prostor („porta“) i pojas oko odlagališta otpada<br />
pristupne ceste, interne prometnice za kamione, interne prometnice za kompaktore i<br />
vučna vozila s gusjenicama, površina za parkiranje vozila i sl.<br />
ureñaj za pranje vozila i kotača, crpka za gorivo i rezervoar<br />
područje za kontrolu i razvrstavanje otpada s površinom za skladištenje ili karantenu<br />
otpada<br />
ureñaj za obradu procjednih voda<br />
ureñaji za spaljivanje odlagališnog plina na baklju ili njegovo energetsko iskorištenje<br />
površina za skladištenje zemlje.<br />
ŽCGO je od Zadra udaljen oko 20 km, a od Benkovca, na čijem se teritoriju nalazi - 23 km.<br />
Biograd na moru udaljen je od lokacije ŽCGO oko 43 km, a grad Pag oko 59 km. Cestovna<br />
udaljenost Centra od Starigrada iznosi 36 km, od Nina 29 km, a od Gračaca 56 km. Lokacija<br />
je u geoprometnom smislu gotovo idealno smještena unutar Županije, pa je (s izuzetkom<br />
Paga i Gračaca) relativno bliska svim središtima gradova i općina Županije. Udaljenost<br />
Centra od najbližeg naselja (zaselak Veljane u naselju Biljane Donje) iznosi oko 1 km.<br />
Područje ŽCGO je u smjeru sjeverozapada prometno povezano lokalnom cestom Biljane<br />
Donje-Poličnik-Islam Latinski te, dalje, državnom cestom sa Zadrom, a odvojkom u Murvici s<br />
Ninom i Virom. U smjeru jugoistoka županijskom cestom preko Biljana Donjih ŽCGO je<br />
cestovno povezan s Benkovcem i Biogradom, a preko Zemunika Donjeg i Babinog Duba,<br />
županijskom cestom sa Zadrom na jugozapadu.<br />
Područje ŽCGO, odnosno prostor postojećih eksploatacijska polja Busišta 2 i Busišta 3,<br />
udaljeno je oko 100 m od trase autoceste Zagreb-Split, a oko 1.200 m do autocestovnog<br />
čvorišta Zadar 2. Najbliža željeznička postaja nalazi se u Škabrnji, a udaljena je oko 4 km<br />
južno od lokacije. U neposrednoj blizini ŽCGO, nedaleko od naselja Zemunik Donji, nalazi se<br />
zračna luka Zadar. Najmanja zračna udaljenost ŽCGO od obale mora (Sukošan) je 15 km.<br />
Krajobraz buduće lokacije ŽCGO, u širem području eksploatacijskih polja, već je danas<br />
devastiran uslijed miniranja te usitnjavanja i transportiranja grañevnog kamena. Meñutim,<br />
uspostavom ŽCGO, na ovoj bi se lokaciji provela i djelomična sanacija postojećih<br />
kamenoloma i to popunjavanjem iskopnih udubljenja, nastalih eksploatacijom grañevnog<br />
kamena.<br />
Predviñena lokacija nalazi se unutar sljevnog područja Zadarskih crpilišta, i to u njegovom<br />
krajnjem jugoistočnom dijelu, na granici III. i IV.a zone sanitarne zaštite. Iako je najbliže<br />
vodocrpilište Oko od lokacije ŽCGO udaljeno oko 10 km, promatrani prostor lokacije u<br />
hidrogeološkom smislu pripada podslivu priobalnog izvorišta Golubinka, od kojega je<br />
udaljeno oko 18 km.<br />
Na temelju strukturno-tektonske i litostratigafske analize te provedenog trasiranja iz ponora<br />
Biljane Donje može se zaključiti da se predviñena lokacija ŽCGO nalazi u zoni privilegiranih<br />
tokova podzemne vode. Zbog toga, iako je ovo područje značajno udaljeno od najbližih<br />
vodocrpilišta, podzemnoj vodi treba manje od 10 dana (u kišnom periodu) da se pojavi na<br />
izvorištu Golubinka, a djelomično i na vodocrpilištu Oko.<br />
S obzirom na činjenicu da se predložena lokacija nalazi u stijenama dobre sekundarne<br />
propusnosti, unutar zone sanitarne zaštite crpilišta Zadarskog vodovoda, bilo je neophodno<br />
od Hrvatskih voda, ustanove nadležne za razmatrana pitanja, zatražiti uvjete koji trebaju biti<br />
zadovoljeni kao preduvjet konačnog prihvaćanja lokacije za smještaj ŽCGO. Stručno<br />
mišljenje/ocjena Hrvatskih voda o predloženoj lokaciji uključuje i sljedeći tekst:<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 111
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
„ ... Prema Pravilniku o zonama sanitarne zaštite (NN 55/02 čl. 24) u III. zoni sanitarne<br />
zaštite nije dozvoljeno odlaganje otpada. Meñutim, čl. 27 istog Pravilnika dozvoljava<br />
mogućnost tzv. "mikrozoniranja", odnosno provedbu namjenskih detaljnih vodoistražnih<br />
radova kojima se može preciznije utvrditi zona sanitarne zaštite za odreñeni mikrolokalitet...“.<br />
U meñuvremenu, Hrvatske vode su dale prijedlog, a potom izradile i program istražnih<br />
hidrogeoloških radova koje je trebalo provesti, a s ciljem provedbe trasiranja podzemne vode<br />
te determinacije vodnog lica (razine podzemne vode). Vodno lice na području lokacije<br />
utvrñeno je na prosječnoj dubini od 65 m.<br />
Do danas su na predmetnoj lokaciji, i to na odgovarajućim stručno odabranim<br />
mikrolokacijama (pukotinskim zonama) izvedene 4 dodatne istražno-opažačke bušotine<br />
(jedna je izvedena ranije), pomoću kojih će se, izmeñu ostaloga, dobiti i detaljan uvid u<br />
položaj, odnosno nagib vodnog lica te smjer otjecanja podzemne vode.<br />
5.6. Scenariji razvoja i kapacitet odlagališta<br />
Pravilnikom o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada za<br />
odlagališta otpada (Narodne novine, broj 117/2007.), člankom 5., stavkom 1., podstavkom 3.,<br />
odreñeno je da je na odlagalištu otpada zabranjen prihvat komunalnog otpada ukoliko mu<br />
masa biorazgradive komponente premašuje 35% od ukupne mase, s tim da je člankom 22.,<br />
stavkom 1. odreñeno da se ova odredba primjenjuje na sva odlagališta unutar centara za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong> koji su pušteni u rad nakon stupanja na snagu ovog pravilnika. Isto<br />
tako člankom 6. stavkom 1. je odreñeno da je na odlagališta otpada dozvoljeno odlaganje<br />
samo prethodno obrañenog otpada.<br />
Isto tako u <strong>Plan</strong>u <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH je navedeno da zona za odlaganje otpada<br />
sadrži odlagalište za neopasni otpad, a može sadržavati i odlagalište za inertni otpad<br />
izvedeno prema važećim propisima.<br />
S obzirom na dinamiku gradnje Županijskog/regionalnog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
do uspostave postrojenja za obradu otpada u sklopu zone za odlaganje otpada u nekim je<br />
županijama/regijama potrebno predvidjeti rezervno odlagalište za odlaganje komunalnog<br />
otpada u razdoblju do gradnje Županijskog/regionalnog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>,<br />
odnosno do uspostave sustava obrade otpada (kapaciteta za maksimalno pet godina). Uz<br />
komunalni otpad, na ovo će se odlagalište odlagati i obrañeni neopasni proizvodni otpad koji<br />
se danas odlaže zajedno s komunalnim. Za županije/regije u kojima je prostor za odlaganje<br />
otpada do gradnje Županijskog/regionalnog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> (sljedećih pet<br />
godina) osiguran na postojećim odlagalištima koja su u postupku sanacije, taj prostor ne<br />
treba predviñati.<br />
Na odlagalište neopasnog otpada može se odložiti samo:<br />
prethodno obrañeni otpad i to komunalni otpad<br />
neopasni otpad bilo kojeg porijekla koji ispunjava kriterije za prihvat otpada na<br />
odlagališta za neopasni otpad<br />
stabilan i nereaktivan prethodno obrañeni opasni otpad ako granične vrijednosti<br />
onečišćenja u eluatu ne prelaze granične vrijednosti za neopasni otpad.<br />
Stoga će modalitet odlaganja otpada ovisiti o situaciji u trenutku puštanja u rad Centra.<br />
Procijenjeno je da u Zadarskoj županiji godišnje nastaje oko 170.000 t otpada, i to:<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 112
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
komunalnog otpada 60.000 t<br />
neopasnog proizvodnog otpada 20.000 t<br />
grañevinskog otpada 90.000 t<br />
U postrojenju za mehaničko-biološku obradu (MBO) otpada obrañuje se samo<br />
biorazgradivi komunalni otpad, i to tako da se nakon procesa obrade oko 25-30% početne<br />
mase otpada isparavanjem pretvara u vodu; do 10% početne mase namijenjeno je<br />
recikliranju (oporabi); 30-40% početne mase pretvara se u gorivo (GIO/RDF) pogodno za<br />
(su)spaljivanje u cementarama, spalionicama ili zasebnim energanama, a 25-35% početne<br />
mase otpada predstavlja tzv. biostabilat, odnosno metanogenu frakciju, koja se odvozi na<br />
odlagalište otpada te se u višegodišnjim ciklusima (u slučaju „bioreaktorskog“ odlagališta)<br />
nakon ekstrakcije metana, pretvara u inertni, pročišćeni GIO/RDF. Iz navedenoga proizlazi<br />
da će se uključivanjem MBO količina komunalnog otpada za odlaganje smanjiti za najmanje<br />
50% (s iskorištenjem GIO/RDF kao goriva u cementarama, smanjenje količine komunalnog<br />
otpada za odlaganje može doseći čak i do 75% početne mase otpada. Selektivnim odvajanje<br />
materijala i selektivnim kompostiranjem, pretpostavlja se da se 50% grañevinskog otpada<br />
može, umjesto odlaganja na odlagalište, korisno upotrijebiti.<br />
U tablici 5.6-1. prikazane su pretpostavljene količine komunalnog, proizvodnog i<br />
grañevinskog otpada, koje će se odlagati u Županijski centar <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u<br />
različitim scenarijima. Prikazana je i ukupna godišnja količina (masa, volumen) otpada, na<br />
temelju pretpostavljene nasipne mase od 750 kg/m 3 , i to za pretpostavljeni vijek trajanja<br />
odlagališta od 25 godina.<br />
Tablica 5.6-1. Pretpostavljene količine komunalnog, proizvodnog i grañevinskog otpada (t)<br />
Bez selektivnog odvajanja<br />
Sa selektivnim odvajanjem<br />
Vrsta otpada<br />
grañevinskog otpada<br />
grañevniskog otpada<br />
Samo MBO MBO Samo MBO MBO<br />
odlagalište bez RDF s RDF odlagalište bez RDF s RDF<br />
Komunalni otpad (t/god.) 60.000 30.000 15.000 60.000 30.000 15.000<br />
Proizvodni otpad (t/god.) 20.000 20.000 20.000 20.000 20.000 20.000<br />
Grañevinski otpad (t/god.) 90.000 90.000 90.000 45.000 45.000 45.000<br />
Ukupno (t/god.) 170.000 140.000 125.000 125.000 95.000 80.000<br />
Volumen (m 3 /god.) 225.000 185.000 165.000 165.000 125.000 105.000<br />
Ukupni volumen 2025. g. (m 3 ) 5.625.000 4.625.000 4.125.000 4.125.000 3.125.000 2.625.000<br />
Iz navedenoga je vidljivo da implementacijom MBO biorazgradivog komunalnog otpada,<br />
korisnom upotrebom GIO/RDF te selektivnim odvajanjem grañevinskog otpada postoji<br />
značajna mogućnost smanjenja početnog volumena otpada za odlaganje.<br />
<strong>Plan</strong>irani koncept otkopavanja kamenoloma Busišta 3 sastoji se od osam etapa, u okviru<br />
kojih će se unutar eksploatacijskog polja romboidnog oblika u stijeni (vapnenac) iskopati<br />
prostor zapremine oko 1,6 milijuna m 3 . Približne dimenzije gornje razine tog romboidnog<br />
iskopa na nivoima K-155 i K-142 iznose oko 450 m x 350 m (tj. oko 160.000 m 2 ili 16 ha).<br />
Približne dimenzije donje razine romboidnog iskopa na razini K-127 iznose oko 345 m x 215<br />
m. Visina iskopa na južnoj strani iznosi oko 15 m, a na sjevernoj oko 28 m. Procijenjeni<br />
volumen tog iskopanog prostora iznosi oko 300.000 m 3 .<br />
Uz pretpostavku da visina nasutog otpada iznosi 10 m iznad površine terena oko iskopa<br />
kamenoloma Busišta 3, a čija je površina oko 16 ha, receptivni kapacitet odlagališta iznosio<br />
bi oko 2,4 milijuna m 3 , što predstavlja 42% kapaciteta potrebnog za odlaganje otpada u<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 113
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
predviñenom razdoblju od 25 godina, a koji iznosi ukupno 5.625 milijuna m 3 (prema scenariju<br />
da se sav nastali otpad upućuje na odlaganje u navedeno sanitarno odlagalište).<br />
Meñutim, u slučaju primjene MBO te uz selektivno odvajanje grañevinskog otpada, na gore<br />
opisanom odlagališnom prostoru (iskopu) mogao bi se osigurati 100%-kapacitet za odlaganje<br />
one frakcije otpada koja je nakon obrade namijenjena odlaganju.<br />
U kamenolomima koji se nalaze u blizini lokacije budućeg Županijskog centra za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong> nastaju značajne količine grañevinskih materijala, čija se otpadna<br />
frakcija može upotrijebiti kao materijal za dnevno prekrivanje odlagališta. Meñutim, u širem je<br />
području zapažen osjetan nedostatak glinovitog materijala. Taj se problem dijelom može<br />
riješiti primjenom različitih tipova sintetičkih membrana i pokrova, čime bi se znatno smanjile<br />
dodatno potrebne količine gline.<br />
Zbog hidrogeološke osjetljivosti područja, izgradnja odlagališta na predmetnoj lokaciji<br />
zahtijevat će izgradnju donjeg zaštitnog brtvenog sloja, kojim će se uspostaviti izolacijska<br />
barijera izmeñu odloženog otpada i sustava podzemnih voda. Postojeća regulativa (Pravilnik<br />
o uvjetima za postupanje s <strong>otpadom</strong>, Narodne novine broj 123/97.), temeljena na<br />
odgovarajućim pozitivnim iskustvima, propisuje da: (a) temeljni brtveni sloj i bokovi<br />
odlagališta otpada I. kategorije mora biti izgrañen od mineralnog materijala, čiji koeficijent<br />
propusnosti ne smije biti veći od 10 -9 m/s; (b) temeljni brtveni sloj odlagališta otpada I.<br />
kategorije, kojim se osigurava odgovarajuća nepropusnost, mora biti debljine od najmanje<br />
1,0 m i (c) dno odlagališnog tijela mora biti na razini od najmanje 1,0 m iznad najviše razine<br />
podzemne vode.<br />
Na području lokacije budućeg ŽCGO, vodno lice nalazit će se znatno dublje od dna<br />
odlagališnog tijela u odnosu na zakonom odreñene vrijednosti. Meñutim, prirodni geološki<br />
ambijent (litološki sastav stijena) ne posjeduje svojstva koja bi jamčila potreban koeficijent<br />
propusnosti. Stoga će, da bi se zadovoljili zahtjevi regulative, biti neophodno izgraditi<br />
dvostruki sustav barijera (membrana) koji će uključiti: (a) glavnu membranu, koja sprečava<br />
kretanje procjeda iz odlagališnog tijela; (b) sekundarnu membranu na dnu odlagališnog tijela<br />
kako bi se zadržao, odnosno zaustavio potencijalni prodor dijela procjeda koji bi eventualno<br />
prošao kroz glavnu membranu i (c) sustav za otkrivanje curenja procjeda, koji će biti<br />
smješten izmeñu dviju membrana i tako nadzirati integritet glavne membrane te omogućiti<br />
(dozvoljavati) uklanjanje potencijalnog procjeda koji je eventualno procurio kroz glavnu<br />
membranu i zadržao se u prostoru izmeñu glavne i sekundarne membrane.<br />
Pored donjeg zaštitnog brtvenog sustava s dvije membrane, potrebno je na dnu<br />
odlagališnog tijela postaviti i sustav za skupljanje procjeda, a u svrhu skupljanja i otklanjanja<br />
prikupljenog procjeda. Ispod obje zaštitne membrane koje sudjeluju u sastavu donjeg<br />
brtvenog sustava odlagališnog tijela bit će potrebno, u svrhu zaštite membrana od mogućeg<br />
oštećenja, postaviti geotekstilnu (platnenu) foliju. Sloj glinovitog materijala morat će se<br />
nanijeti na donju plohu kamenolomskog udubljenja u svrhu poravnanja terena i prekrivanja<br />
svih površinskih otvora na toj plohi. Tako će se, ujedno, formirati glatka zaravnjena radna<br />
podloga za ugradnju spomenutih membrana donjeg brtvenog sustava. Membrana se mora<br />
ugraditi preko cijele donje plohe kamenolomskog udubljenja, ali i – nakon formiranja<br />
odgovarajućih pokosa (odnosno bočnih nagiba) i s njegove bočne strane.<br />
Nakon što se sanitarno odlagalište ispuni <strong>otpadom</strong> do predviñene gornje granice, bit će<br />
potrebno formirati gornji završni (pokrovni) sustav u svrhu minimiziranja infiltracije<br />
površinskih voda u odlagališno tijelo, a time i stvaranja manjih količina procjeda. Tipičan<br />
sintetski pokrovni sustav uključuje: (a) početni sloj granulata, debljine 0,3 m, koji se postavlja<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 114
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
izravno na gornju plohu otpada; (b) zaštitni sloj geotekstila; (c) HDPE ili PVC geomembranu;<br />
(d) zaštitni sloj geotekstila; (e) drenažni sloj pijeska, debljine 0,2 m; (f) sloj gline, debljine 0,3<br />
m i (g) gornji (površinski) pokrov zemlje (humusa), debljine 0,15 m.<br />
Prema važećim propisima, obodni kanal oko odlagališnog tijela mora se izgraditi s ciljem<br />
zadržavanja svih oblika površinskog otjecanja podalje od tijela odlagališta, a prikupljene<br />
oborinske i druge površinske vode usmjeruju se prema odlagališnom sustavu odvodnje i<br />
točkama za kontrolirano otpuštanje, uz obvezni monitoring prije ispuštanja.<br />
Obrada procjednih voda na odlagalištu se, zbog skupoće izgradnje objekta za obradu<br />
procjeda, obično financijski ne isplati. Stoga se smatra da je najracionalnije procjed s lokacije<br />
ukloniti, odnosno prikupiti i odgovarajućim kamionima-cisternama odvesti do najbližeg<br />
djelatnog pročišćivača otpadnih voda (doduše, u ovom trenutku na području <strong>Zadarske</strong><br />
županije još nema bioloških pročišćivača otpadnih voda, ali se ozbiljno planira jedan takav<br />
objekt izgraditi za potrebe Grada Zadra (20-25 km od lokacije ŽCGO).<br />
Odlagališni plin nastaje tijekom anaerobnog raspada organske komponente odloženog<br />
otpada. Glavne komponente odlagališnog plina su metan (CH 4 ) i ugljični dioksid (CO 2 ). Oba<br />
ova plina izraziti su predstavnici tzv. stakleničkih plinova, koji u atmosferi izazivaju „efekt<br />
staklenika“, a time izravno sudjeluju u procesu globalnog zagrijavanja atmosfere (pri tome,<br />
utjecaj metana je oko 20 puta „intenzivniji“ na stvaranje „efekta staklenika“ u odnosu na<br />
ugljični dioksid). Osim toga, metan je eksplozivan kada je u zraku prisutan u koncentracijama<br />
od 5-15%. Kada se plin sakupi u odlagališnom tijelu, na raspolaganju je nekoliko alternativnih<br />
metoda za njegovo odstranjivanje, kao npr. direktnim provjetravanjem u atmosferu,<br />
filtriranjem, izgaranjem na baklju ili korištenjem u proizvodnji energije.<br />
S obzirom da je prostor za odlaganje u kamenolomskom udubljenju (jami) obložen<br />
brtvenim sustavom po dnu i na pokosima te stoga djeluje poput velike "kade", trebat će<br />
pripaziti da se otpad odlaže u odlagališni prostor do razine okolnog terena. Na taj će se<br />
način, prije konačnog zatvaranja odlagališta, olakšati postavljanje učinkovitog završnog<br />
pokrovnog sustava i minimizirati infiltracija površinske vode u odlagališno tijelo. Na površini i<br />
unutar odlagališta trebat će izgraditi odgovarajući sustav odvodnjavanja, koji će se trajno<br />
sakupljati i kanalizirati oborinske i druge površinske vode.<br />
5.7. Centar za gospodarenje <strong>otpadom</strong> u svjetlu zahtjeva utvrñenih<br />
<strong>Plan</strong>om <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH za razdoblje 2007.-2015. g.<br />
U svrhu utvrñivanja usklañenosti s važećim propisima, u nastavku slijedi referentni tekst iz<br />
„<strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH za razdoblje 2007.-2015. g.“ (Narodne novine, broj<br />
85/2007.), kojim se utvrñuju način rada i funkcionalni sastav (grañevine, postrojenja, ureñaji,<br />
površine, infrastruktura) županijskog/regionalnog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>:<br />
Otpad sakupljen u pretovarnim stanicama dovozi se do Centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
(Centar), koji je smješten na odreñenoj udaljenosti od naseljenog područja. U Centru se<br />
prihvaća i otpad sakupljen preko sakupljačke mreže područja, uspostavljene u širem okružju<br />
Centra. U Centru se odvijaju različite aktivnosti vezane uz obradu otpada prije njegovoga<br />
konačnog odlaganja na odlagalištu neopasnog otpada, a koje je ujedno i sastavni dio Centra:<br />
<br />
<br />
<br />
prihvat i obrada sortiranog ili nesortiranog otpada<br />
sakupljanje otpada koji se može ponovno uporabiti ili reciklirati te sakupljanje i daljnja<br />
predaja opasnog otpada<br />
sakupljanje i distribucija otpada koji se može koristiti u druge svrhe<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 115
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
<br />
<br />
energetsko iskorištavanje pojedinih frakcija otpada<br />
odlaganje obrañenog otpada.<br />
Županijski centar za gospodarenje <strong>otpadom</strong> u osnovi se sastoji od:<br />
a) ulazne zone<br />
b) postrojenja za obradu otpada<br />
c) zone za privremeno skladištenje otpada<br />
d) zone za odlaganje otpada<br />
e) zone za prikupljanje i obradu bioplina i<br />
f) zone za prikupljanje i obradu otpadnih voda.<br />
Ulazna zona. Ulazna zona se sastoji od platoa za pranje kotača i vozila, mosne vage na<br />
kojoj se važe otpad koji ulazi u Centar, portirnice i upravne zgrade, parkirališta za osoblje,<br />
posjetitelje i objekta za održavanje opreme i vozila. Cijelo područje Centra je ograñeno.<br />
Postrojenje za obradu otpada. U prostoru predviñenom za postrojenje za obradu otpada<br />
postavlja se tehnološka linija za obradu otpada.<br />
Zona za privremeno skladištenje otpada. U Centru je potrebno osigurati prostor za<br />
prihvat i obradu grañevinskog otpada. U sklopu ove zone nalazi se prostor za sakupljanje<br />
glomaznog otpada. Ovaj se otpad, nakon izdvajanja i privremenog skladištenja, predaje<br />
ovlaštenom sakupljaču. U sastavu ove zone, ovisno o udaljenosti Centra od naseljenih<br />
područja, može se predvidjeti prostor za reciklažno dvorište, u kojemu se prikuplja odvojeno<br />
sakupljeni otpad, čija se vrijedna svojstva mogu iskoristiti, ili otpad nastao u procesu<br />
predobrade otpada. Zona za privremeno skladištenje, izmeñu ostalog, sadrži i prostor za<br />
privremeno skladištenje opasnog otpada, koji se izdvaja tijekom prethodnog pregleda<br />
otpada. Nakon što se izdvoji i privremeno skladišti, predaje se ovlaštenom sakupljaču.<br />
Zona za odlaganje otpada. Zona za odlaganje otpada sadrži odlagalište za neopasni<br />
otpad, a može uključivati i odlagalište za inertni otpad, izvedeno prema važećim propisima. S<br />
obzirom na dinamiku gradnje Centra do uspostave postrojenja za obradu otpada u sklopu<br />
zone za odlaganje otpada, u nekim je županijama/regijama potrebno predvidjeti rezervno<br />
odlagalište za odlaganje komunalnog otpada u razdoblju do gradnje Centra, odnosno do<br />
uspostave sustava obrade otpada (kapacitet tog, rezervnog odlagališta ne smije biti veći od<br />
količine otpada predviñene za odlaganje u sljedećih pet godina). Uz komunalni otpad, na ovo<br />
će se odlagalište odlagati i obrañeni neopasni proizvodni otpad, koji se danas odlaže<br />
zajedno s komunalnim. Za županije/regije u kojima je prostor za odlaganje otpada do gradnje<br />
Centra (sljedećih pet godina) već osiguran na postojećim odlagalištima otpada, a koja se<br />
trenutno nalaze u postupku sanacije, prostor rezervnog odlagališta uopće ne treba<br />
predviñati.<br />
Na odlagalištu neopasnog otpada može se odlagati samo:<br />
<br />
<br />
<br />
prethodno obrañeni komunalni otpad<br />
neopasni otpad bilo kojeg porijekla koji ispunjava kriterije za prihvat otpada na<br />
odlagališta za neopasni otpad<br />
stabilan i nereaktivan, prethodno obrañeni opasni otpad, ako granične vrijednosti<br />
onečišćenja u eluatu ne prelaze granične vrijednosti za neopasni otpad.<br />
Ako se prethodnom obradom otpada dobije otpad s visokim udjelom biorazgradive<br />
komponente, prema posebnom propisu koji regulira uvjete za odlaganje otpada na<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 116
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
odlagalište neopasnog otpada, takav se otpad može odložiti na odlagalište neopasnog<br />
otpada jedino pod uvjetom da se plin koji nastaje u procesu biorazgradnje energetski<br />
iskorištava (tzv. bioreaktorsko odlagalište).<br />
U okviru zone za odlaganje, na odlagalište neopasnog otpada odlagat će se i neopasni<br />
proizvodni otpad u cijelom planskom razdoblju rada Centra. Iako je ova vrsta otpada dio<br />
posebnog toka, nakon obrade u subjektima izvan Centra potrebno je predvidjeti posebni<br />
prostor za odlaganje ostatnog otpada koji se više ne može obraditi.<br />
Odlagalište inertnog otpada predviña se za eventualne količine preostalog otpada nakon<br />
obrade grañevinskog otpada (ako se ovaj ne može drugačije iskoristiti) te za druge vrste<br />
inertnog otpada koje se dovoze u Centar ili zaostaju nakon obrade različitih vrsta otpada.<br />
„<strong>Plan</strong>om <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH za razdoblje 2007. do 2015. godine“ u Centru se ne<br />
predviña središnje, regionalno ili županijsko odlagalište inertnog otpada kao ostatka<br />
grañevinskog otpada, već samo odlagalište za dio takvog otpada koji je skupljen iz obližnjih<br />
gradskih i seoskih naselja.<br />
U prvim fazama izgradnje Centra moguće je - i štoviše, preporučuje se - osigurati i urediti<br />
prostor za grañevinski otpad (prihvat, razvrstavanje, postrojenje, reciklat). Taj bi se<br />
grañevinski otpad trebao reciklirati u pokretnim (mobilnim) ili polupokretnim postrojenjima, a<br />
investicije u stacionarna postrojenja za reciklažu grañevinskog otpada mogu se odobriti tek<br />
nakon što se osiguraju trajno dostatni tokovi grañevinskog otpada investira u stacionarna<br />
postrojenja. Na takav bi se način znatno smanjili rizici investicije, a cjelovit sustav<br />
<strong>gospodarenja</strong> grañevinskim <strong>otpadom</strong> optimirao.<br />
Osobito u početnim fazama uspostave sustava očekuje se da će se vrlo velike količine<br />
grañevinskog otpada oporabiti i upotrijebiti u sklopu privremenih odlagališta, odnosno<br />
reciklažnih dvorišta te neće niti stići do Centra.<br />
Velike količine zemljanog materijala iz iskopa moguće je ugraditi i bez dodatnih obrada u<br />
postrojenju. Meñutim, izuzetna osjetljivost zbrinjavanja grañevinskog otpada na transportne<br />
troškove će, zbog minimalne mogućnosti komprimiranja istog, znatno utjecati na ulazne<br />
količine recikliranoga grañevinskog otpada u sklopu Centra. U pravilu, reciklirani grañevinski<br />
otpad zbrinjava se na mjestu nastanka ili u radijusu do 30 km od mjesta nastanka.<br />
Zona za energetsko iskorištavanje otpada. Odlagalište neopasnog otpada na kojemu se<br />
odlaže obrañeni komunalni otpad s visokim udjelom biorazgradive tvari gradi se tako da se<br />
omogući prikupljanje plinova nastalih u metanogenoj fazi razgradnje otpada. Prikupljeni<br />
plinovi se u postrojenju za proizvodnju električne energije pretvaraju u električnu energiju.<br />
Ako količine nastalog plina u pojedinim zonama nisu dovoljne, on će se sakupljati i spaljivati<br />
na baklji plinsko-crpne stanice.<br />
Zona za prihvat i obradu otpadnih voda. Sve otpadne vode koje nastanu u području<br />
Centra moraju se sakupljati i obraditi, ako je to prema njihovu sastavu potrebno. Oborinske<br />
vode sakupljaju se odvojeno od drugih voda u bazenu za oborinske vode i odvode u<br />
prijemnik, odnosno odvodni sustav oborinskih voda. Sanitarne otpadne vode odvode se<br />
sustavom javne odvodnje, ako je infrastruktura dostupna ili se sakupljaju u septičkim<br />
jamama, iz kojih se povremeno, po potrebi prazne. Procjedne i otpadne vode, nastale u<br />
procesu obrade otpada, odvojeno se sakupljaju i obrañuju sve dok njihova kakvoća ne<br />
postigne razinu prihvatljivu za ispust u prijemnik.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 117
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
5.8. Sustav sakupljanja i recikliranja otpada<br />
5.8.1. Sustav sakupljanja otpada<br />
Tijekom izrade IPA aplikacije, izvršit će se procjena postojećeg sustava <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> i zahtjeva za novim ulaganjem u skladu s postojećim stanjem. Bit će potrebno<br />
provesti financijsku i ekonomsku analizu sadašnjeg i budućeg sustava za sakupljanje,<br />
prijevoz, preradu i odlaganje otpada.<br />
U Zadarskoj županiji je pokrivenost organiziranim sakupljanjem otpada vrlo visoka. U većini<br />
gradova ona obuhvaća cjelokupno stanovništvo. Gospodarenje <strong>otpadom</strong> provode<br />
odgovarajuća poduzeća; u Zadarskoj županiji postoji 18 takvih, komunalnih poduzeća.<br />
Na području <strong>Zadarske</strong> županije još uvijek ne postoji ureñaj za preradu otpada, pa se<br />
sakupljeni otpad prevozi izravno na odlagališta. Prema podacima dobivenih od poduzeća<br />
Unijapapir d.d. iz Zagreba te Sirovina odlagalište d.o.o. iz Zadra, sakupljaju se i prerañuju<br />
sljedeće vrste otpada: papir, PET, željezo, bakar, mjed, aluminij, akumulatori i olovo.<br />
Za naknadu troškova odvoza i odlaganja otpada uspostavljene su odgovarajuće naknade.<br />
S najvećim se problemima suočavaju pojedina komunalna poduzeća koja svoje troškove<br />
moraju pokriti iz proračuna jedinica lokalne samouprave. U svakom slučaju troškovi<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Zadarskoj županiji u ovom trenutku još uvijek nisu pokriveni<br />
sadašnjim naknadama od korisnika. Postojeće naknade su nedovoljne, iz čega proizlazi da<br />
je sektor zbrinjavanja otpada nedovoljno, odnosno neadekvatno financiran. Taj problem<br />
donekle je povezan s nedostatkom spremnosti stanovništva na plaćanje, a što je prilično<br />
uobičajena pojava.<br />
Jedan od ciljeva <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> je i unapreñenje prakse izbjegavanja<br />
nastanka otpada.<br />
Da bi se smanjile količine komunalnog otpada koje se šalju na odlagalište, potrebno je<br />
komunalni otpad sakupljati odvojeno. Stoga je u planu ostvariti znatno veću stopu reciklaže<br />
otpada od one današnje. Neopasni proizvodni, kao i grañevinski otpad takoñer će se<br />
reciklirati u znatno većoj mjeri nego danas.<br />
5.8.2. Reciklažno dvorište<br />
Reciklažno dvorište je grañevina namijenjena razvrstavanju i privremenom skladištenju<br />
posebnih vrsta otpada. Reciklažna dvorišta imaju značajnu ulogu u ukupnom sustavu<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, jer služe kao poveznica, kojom jedinice lokalne samouprave<br />
osiguravaju vezu izmeñu grañana, ovlaštenih skupljača i ovlaštenih obrañivača i/ili Centra za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong>.<br />
Lokacije reciklažnih dvorišta, kroz čije se djelovanje osigurava provedba mjera odvojenog<br />
prikupljanja otpada, trebaju odrediti jedinice lokalne samouprave - gradovi i općine.<br />
Reciklažna dvorišta nalaze se u vlasništvu jedinica lokalne samouprave ili su ove ovlastile<br />
odgovarajuće tvrtke da, u njihovo ime, upravljaju reciklažnim dvorištima i preuzimaju<br />
odvojeno skupljeni otpad iz kućanstva.<br />
Odvojeno skupljeni otpad iz kućanstva koji se privremeno skladišti na lokacijama<br />
reciklažnih dvorišta može se direktno predavati ovlaštenim skupljačima ili obrañivačima, ali<br />
ga je moguće i izravno prevoziti na lokaciju Centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, gdje se<br />
skladišti do predaje ovlaštenim tvrtkama.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 118
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Reciklažna dvorišta moraju raspolagati dozvolom za obavljanje djelatnosti <strong>gospodarenja</strong><br />
neopasnim <strong>otpadom</strong>, a koju izdaje Ured državne uprave u županiji, kao i dozvolu za<br />
obavljanje djelatnosti <strong>gospodarenja</strong> opasnim <strong>otpadom</strong>, koju izdaje Ministarstvo zaštite<br />
okoliša, prostornog ureñenja i graditeljstva.<br />
U skladu s izmjenama i dopunama “Zakona o otpadu“ (Narodne novine, broj 60/2008.), sve<br />
jedinice lokalne samouprave dužne su na svom području postaviti odgovarajuće spremnike i<br />
osigurati gradnju reciklažnog dvorišta za odvojeno prikupljanje otpada u okviru sustava<br />
<strong>gospodarenja</strong> komunalnim <strong>otpadom</strong> do 31. prosinca 2008. g. te osigurati gradnju najmanje<br />
jednoga reciklažnog dvorišta za grañevinski otpad do roka odreñenog prema posebnom<br />
propisu.<br />
5.8.3. Pretovarne stanice (transfer-stanice) u svjetlu zahtjeva utvrñenih<br />
<strong>Plan</strong>om <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH za razdoblje 2007.-2015. g<br />
Pretovarna stanica je grañevina za privremeno skladištenje, pripremu i pretovar otpada<br />
namijenjenog transportu prema Centru za gospodarenje <strong>otpadom</strong>. S obzirom na koncept<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u RH, tok otpada uključuje i njegov prolazak kroz pretovarnu stanicu.<br />
Pretovarna stanica je postrojenje u kojemu se komunalni otpad, sakupljen u sakupljačkoj<br />
mreži, istovaruje iz vozila za sakupljanje otpada, pregledava uz eventualno izdvajanje<br />
glomaznog otpada, kratko zadržava, utovaruje u veća vozila i transportira na daljnju obradu u<br />
Centar.<br />
U pretovarnim stanicama koje se nalaze na otocima, moguće je uvoñenje prethodnog<br />
sortiranja i prešanja otpada s ciljem smanjivanja njegovog volumena, a radi lakšeg transporta<br />
do Centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> na kopnu. Transport otpada vozilom većeg kapaciteta<br />
jedinicama lokalne samouprave (gradovima, općinama) znatno smanjuje troškove transporta<br />
na veću udaljenost. U pojedinim slučajevima, osobito u gradovima i većim naseljima ili<br />
otocima, na lokaciji pretovarne stanice mogu biti smješteni i posebni objekti s pripadajućom<br />
opremom za prethodnu obradu otpada te privremena skladišta za prihvat posebnih vrsta<br />
otpada, sakupljenih u reciklažnim dvorištima. Isto tako, na lokaciji pretovarne stanice moguće<br />
je postavljanje postrojenja za obradu grañevinskog otpada prije njegove ponovne upotrebe ili<br />
odlaganja neiskoristivog dijela otpada. Takvo postrojenje mora posjedovati odgovarajuću<br />
dozvolu.<br />
Pretovarne stanice imaju značajnu ulogu u ukupnom sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, jer<br />
služe kao poveznica izmeñu sakupljačke mreže jedinica lokalne samouprave i Centra za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong>. Otpad koji se može prihvatiti u pretovarnim stanicama je komunalni<br />
otpad, nastao u kućanstvima, ali i u industrijskim postrojenjima, za otpad sličan komunalnom,<br />
zeleni otpad, opasni kućni otpad (sredstva za čišćenje, pesticidi, herbicidi, ulja, antifriz, boje i<br />
sl.) te odvojeno sakupljeni otpad koji se može reciklirati (grañevinski otpad, ambalažni otpad i<br />
sl.).<br />
Jedinice lokalne samouprave obvezuju se provoditi programe u kojima su tokovi različitog<br />
otpada meñusobno odvojeni. Stoga se i u pretovarnim stanicama za prihvaćanje takvog<br />
otpada mora omogućiti njegovo odvojeno dostavljanje, privremeno skladištenje i transport<br />
Svaka pretovarna stanica mora uključivati sljedeće funkcionalne elemente:<br />
<br />
<br />
prilazni put, koji predstavlja prometnu poveznicu s javnom cestovnom prometnicom<br />
unutrašnju cestovnu infrastrukturu, uzimajući prigodom projektiranja i gradnje u obzir<br />
dimenzije transportnih vozila koja će se njima kretati<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 119
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
kontrolnu točku na ulazu s pristupnog puta (portirnica), na kojoj se otpad važe i<br />
naplaćuje<br />
zatvorenu grañevinu u kojoj se otpad zaprima<br />
parkirališnu površinu<br />
područje za prihvat reciklabilnog otpada, kojeg odlažu grañani (reciklažna dvorišta)<br />
tampon-zonu u obliku otvorenog hortikulturno ureñenog prostora i ogradu oko<br />
prostora pretovarne stanice<br />
prihvatnu zonu, koja služi za pregled pristiglog otpada i zadržavanje neprihvatljivog<br />
otpada, koji se uklanja ili ne prihvaća u pretovarnu stanicu<br />
plohu za prikupljanje grañevinskog otpada i otpada od rušenja<br />
mobilno ili stacionarno postrojenje i prostor za prihvat i obradu grañevinskog otpada<br />
(za stacionarno postrojenje potrebna je odgovarajuća dozvola nadležnog tijela);<br />
ugradnja ovog postrojenja nije obvezna<br />
ureñaj za smanjivanje volumena otpada („balirka“).<br />
Svaka pretovarna stanica mora posjedovati dozvolu za obavljanje djelatnosti <strong>gospodarenja</strong><br />
neopasnim <strong>otpadom</strong> izdanu od nadležnog upravnog tijela – tijelo županije, kao i dozvolu za<br />
obavljanje djelatnosti <strong>gospodarenja</strong> opasnim <strong>otpadom</strong> koju izdaje Ministarstvo zaštite<br />
okoliša, prostornog ureñenja i graditeljstva.<br />
Na području pretovarne stanice najviše se aktivnosti odvija unutar zgrade, predviñene za<br />
utovar i istovar otpada. Transportna vozila istovaruju otpad na plohu, u kontejner za transport<br />
ili izravno, u drugo transportno vozilo ili se otpad balira i privremeno odlaže te čuva kroz<br />
odreñeno, ograničeno vrijeme (npr. na otocima). Izravni utovar otpada u drugo, veće<br />
transportno vozila pojednostavljuje postupak prijenosa otpada, ali i ograničava mogućnost<br />
pregleda ili sortiranja otpada. Ukoliko se otpad ne utovaruje direktno u drugo vozilo,<br />
privremeno se u pretovarnoj stanici istovaruje na podnu plohu, a zatim se, naknadno,<br />
utovaruje u drugo transportno vozilo.<br />
5.8.4. Uspostava pretovarnih stanica u Županiji<br />
Uspostava Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, koji će zadovoljavati potrebe<br />
čitave Županije, neminovno će predstavljati i značajno povećanje udaljenosti od pojedinih<br />
„proizvoñača“ otpada do mjesta konačnog zbrinjavanja istog. Zbog toga projekt Centra, ali i<br />
cjelokupnog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, uključujući i planiranje prijevoza otpada i<br />
uspostave tarifnog sustava, predstavlja zahtijevan zadatak. Većina gradova i općina u<br />
Županiji stoga će trebati odabrati jednu od sljedećih mogućnosti:<br />
<br />
<br />
izgradnju pretovarnih ili transfer-stanica, koje će omogućiti prijevoz otpada iz<br />
pojedinih mikroregionalnih središta do Centra vozilima velikog kapaciteta, a što je<br />
daleko racionalnije od prijevoza običnim kamionima-smećarima<br />
poboljšanje postojećeg voznog parka komunalnih vozila u cilju postepenog povećanja<br />
kapaciteta vozila i poboljšanja ekonomičnosti odvoza otpada do Centra.<br />
U organizacijskom smislu nudi se opcija gdje pretovarne stanice djeluju kao dio<br />
Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> koji financira izgradnju i upravlja pretovarnim<br />
stanicama.<br />
Nadležna tijela uprave <strong>Zadarske</strong> županije početkom 2007. g., a sukladno dogovoru s<br />
načelnicima općina i gradonačelnicima, organizirala su obilazak potencijalnih lokacija<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 120
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
pretovarnih stanica na području Županije. Tvrtka Navigator d.o.o. je izradila elaborat<br />
Utvrñivanje potencijalnih lokacija transfer postaja u Zadarskoj županiji, u kojoj su na<br />
preglednim kartografskim podlogama utvrñene, odnosno ucrtane potencijalne lokacije<br />
pretovarnih stanica. U toj je Studiji u obzir uzeto sedam, uvjetno osam pretovarnih stanica<br />
(tab. 5.8.4-1).<br />
Tablica 5.8.4-1. Prijedlog mogućih lokacija pretovarnih stanica u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
<strong>Zadarske</strong> županije s udaljenostima od lokacije Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
Pretovarna<br />
stanica<br />
PS Preko<br />
PS Biograd na moru<br />
PS Pag<br />
PS Jasenice<br />
PS Obrovac<br />
PS Gračac<br />
PS Ražanac<br />
PS Starigrad<br />
Udaljenost<br />
do Centra<br />
29 km<br />
46 km<br />
53 km<br />
23 km<br />
32 km<br />
61 km<br />
28 km<br />
36 km<br />
Scenarij s četiri pretovarne stanice čini se jednim od povoljnijih rješenja za prijevoz otpada<br />
na većim udaljenostima unutar Županije. Ovim su scenarijem predviñene dvije veće<br />
pretovarne stanice (Pag i Biograd na moru) i dvije manje pretovarne stanice (Gračac i<br />
Starigrad), a kao mogućnost razmatraju se i lokacije u Jasenicama, Obrovcu i Ražancu.<br />
Pored toga, potrebno je ocijeniti gospodarsku opravdanost izgradnje pretovarne stanice u<br />
Preku na otoku Ugljanu, a koja bi opsluživala područje otoka Ugljana te dijela (a možda i<br />
cijelog) otoka Pašmana.<br />
U skladu Prostornim planom <strong>Zadarske</strong> županije, poglavlje 2.2. Grañevine od posebne<br />
važnosti, odnosno 2.2.4. Ostale grañevine definirano je sljedeće: „Ovim planom, odreñene<br />
su sljedeće grañevine od važnosti za Zadarsku županiju: ...... županijski (regionalni) centar<br />
za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, uključujući pretovarne stanice, sve prema <strong>Plan</strong>u <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije.“<br />
U pripremi je natječaj za izradu Studije izvodljivosti, koja će uključivati i analizu troškova i<br />
koristi („cost-benefit“ analiza), a u svrhu konačnog odreñivanja broja i lokacija pretovarnih<br />
stanica. Temeljem Studije izvodljivosti definirat će se lokacije i broj pretovarnih stanica.<br />
Opisani način predstavlja samo jedno od mogućih rješenja strukturiranja buduće mreže<br />
pretovarnih stanica u Županiji. Naime, za utvrñivanje točnog broja pretovarnih stanica i<br />
razmatranja njihovih optimalnih lokacija – kako s aspekta ekološke osjetljivosti, tako i s<br />
gledišta gospodarske opravdanosti – naručit će se izrada posebne studije, u kojoj će biti<br />
detaljno razmotreni i vrednovani svi sadržaji relevantni za uspostavu i izgled mreže<br />
pretovarnih stanica u Županiji (uključujući i njihov broj i mikrolokacije).<br />
5.8.5. Udaljenosti središnjih naselja gradova/općina i pretovarnih (transfer) stanica<br />
od Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
Približne udaljenosti središnjih naselja područja gradova i općina <strong>Zadarske</strong> županije do<br />
Županijskog centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> su:<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 121
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
GRAD / Općina<br />
BENKOVAC<br />
Bibinje<br />
BIOGRAD<br />
Galovac<br />
Gračac<br />
GRAD / Općina<br />
Jasenice<br />
Kali<br />
Kolan<br />
Kukljica<br />
Lišane Ostrovičke<br />
NIN<br />
Novigrad<br />
OBROVAC<br />
PAG<br />
Pakoštane<br />
Pašman<br />
Polača<br />
Poličnik<br />
Posedarje<br />
Povljana<br />
Preko<br />
Privlaka<br />
Ražanac<br />
Sali<br />
Stankovci<br />
Starigrad<br />
Sukošan<br />
Sv. Filip i Jakov<br />
Škabrnja<br />
Tkon<br />
Vir<br />
Vrsi<br />
ZADAR<br />
Zemunik Donji<br />
Približna<br />
udaljenost<br />
23 km<br />
17 km<br />
43 km<br />
13 km<br />
56 km<br />
Približna<br />
udaljenost<br />
26 km<br />
29 km<br />
73 km<br />
34 km<br />
40 km<br />
29 km<br />
17 km<br />
32 km<br />
59 km<br />
49 km<br />
53 km<br />
32 km<br />
7 km<br />
16 km<br />
57 km<br />
26 km<br />
35 km<br />
30 km<br />
70 km<br />
41 km<br />
36 km<br />
17 km<br />
46 km<br />
10 km<br />
47 km<br />
42 km<br />
31 km<br />
20 km<br />
9 km<br />
Približne udaljenosti središnjih naselja gradova i općina <strong>Zadarske</strong> županije do pojedinih<br />
mogućih pretovarnih stanica (PS) su:<br />
GRAD / Općina<br />
BIOGRAD<br />
Sv. Filip i Jakov<br />
Pakoštane<br />
Pašman<br />
Polača<br />
Tkon<br />
GRAD / Općina<br />
Kolan<br />
PAG<br />
Povljana<br />
Ražanac<br />
PS BIOGRAD<br />
3 km<br />
4 km<br />
8 km<br />
12 km<br />
10 km<br />
6 km<br />
PS PAG<br />
20 km<br />
9 km<br />
7 km<br />
23 km<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 122
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Općina<br />
Jasenice<br />
Starigrad<br />
Posedarje<br />
GRAD<br />
OBROVAC<br />
Općina<br />
Gračac<br />
Općina<br />
Ražanac<br />
PS JASENICE<br />
3 km<br />
15 km<br />
8 km<br />
PS OBROVAC<br />
3 km<br />
PS GRAČAC<br />
5 km<br />
PS RAŽANAC<br />
2 km<br />
Približne udaljenosti navedenih mogućih lokacija pretovarnih stanica do Županijskog centra<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije su:<br />
Pretovarna stanica<br />
PS Preko<br />
PS Biograd na moru<br />
PS Pag<br />
PS Jasenice<br />
PS Obrovac<br />
PS Gračac<br />
PS Ražanac<br />
PS Starigrad<br />
Udaljenost<br />
do Centra<br />
29 km<br />
46 km<br />
53 km<br />
23 km<br />
32 km<br />
61 km<br />
28 km<br />
36 km<br />
5.8.6. Upravljanje pretovarnim stanicama<br />
Osim kao mjesto gdje se otpad pretovaruje na veća tzv. transfer-vozila, pretovarne stanice<br />
mogu služiti i u druge svrhe, kao što je selekcija otpada po vrstama za reciklažu i ponovnu<br />
upotrebu ili – zbog sezonskih odstupanja u količinama otpada - kao privremena skladišta za<br />
povremeno veće količine sakupljenog otpada. Predloženi model Centra ne uvjetuje potrebu<br />
odvajanja komunalnog otpada, pa će se stoga svako uvoñenje lokalnog recikliranja i/ili<br />
korištenja otpada uvoditi izravno od strane općina i gradova, neovisno od Centra. S gledišta<br />
djelovanja Centra, svrha pretovarnih stanica je isključivo prekrcaj otpada s manjih,<br />
komunalnih vozila koja djeluju unutar gravitacijskog područja svake od pretovarnih stanica, u<br />
veća, „transfer“ vozila, kojima se otpad odvozi od pretovarnih stanica do lokacije Županijskog<br />
centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>.<br />
Skladišni kapaciteti u pretovarnim stanicama bit će ograničeni samo za potrebe rada<br />
pretovarne stanice. Sezonska odstupanja mogu biti značajna u nekim dijelovima Županije.<br />
To bi se moglo riješiti, iako se ne preporučuje, tako da se u pretovarnim stanicama osigura<br />
za otpad koji bi zahtijevao dodatni prostor i rukovanje, privremeni skladišni prostor.<br />
Vlasništvo nad pretovarnim stanicama takoñer će biti od značaja na način i uvjete rada tih<br />
stanica. U pretovarnim stanicama, koje su pod izravnim nadzorom Županijskog centra za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong>, dovoz otpada evidentirat će se na isti način kao da je otpad dovezen<br />
u sam Centar. Zbog toga će Centar na takvim pretovarnim stanicama osigurati prisutnost<br />
svojih djelatnika, koji će nadzirati i sustav monitoringa, uključujući i rad mosne vage,<br />
nadzornih kamera i sl.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 123
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Na osnovu izloženoga, predlaže se sljedeća strategija rada pretovarnih stanica:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
pretovarna stanica trebala bi djelovati kao dio Županijskog centra za gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong> te biti opremljena mosnom vagom, prostorijama za djelatnike, i sl.<br />
u pretovarnim stanicama se ne preporučuje uspostava privremenog skladišnog<br />
prostora za otpad u vrijeme sezonskih odstupanja, tj. u turističkoj sezoni kada se<br />
prikupljaju veće količine otpada<br />
privremeni skladišni prostor u pretovarnim stanicama bi se mogao uspostaviti samo u<br />
slučaju značajnog poboljšanja procesa transporta, čime bi se bitno ubrzao protok<br />
otpada od pretovarne stanice do Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> i<br />
privremeni skladišni prostor u pretovarnim stanicama eventualno bi trebalo osigurati<br />
samo za slučajeve „više sile“ (npr. nevremena) ili razdoblja otklanjanja kvarova<br />
opreme i vozila.<br />
5.8.7. Prijevoz otpada od pretovarnih stanica do Županijskog centra za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
U cilju smanjenja troškova prijevoza otpada do Županijskog centra za gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong>, „transfer-vozila“ bi trebala imati veliku nosivost, kako bi u svakoj turi mogla prevesti<br />
što više otpada. Ukupna dozvoljena bruto-težina (UBT) za 2-osovinsko vozilo iznosi 18 t, a<br />
za 3-osovinsko vozilo 25 t. Za vozilo s prikolicom UBT smije doseći 44 t, neovisno o vrsti<br />
prikolice. Tu dozvoljenu granicu trebalo bi iskoristiti za kapacitiranje „transfer-vozila“.<br />
Da bi se smanjile investicije za transportne troškove, prijevoz otpada od pretovarnih<br />
stanica do Centra trebao bi biti neovisan od djelatnosti sakupljanja otpada i dovoza otpada u<br />
pretovarne stanice. Meñutim, iako bi neovisni sustav prijevoza otpada možda bio<br />
gospodarski racionalniji, on bi neprijeporno zahtijevao uvoñenje prakse privremenog<br />
skladištenja otpada u pretovarnim stanicama.<br />
Drugi mogući način smanjivanja transportnih troškova otpada bio bi uvoñenje isključivo<br />
izravnog prijevoza otpada iz pretovarne stanice u Centar, ali bi se morala isključiti mogućnost<br />
da se otpad prevozi iz jedne pretovarne stanice u drugu. Osim toga, u tom bi se slučaju<br />
otpad trebao odvoziti s pretovarnih stanica samo kad bi se u njima prikupila dovoljna količina<br />
otpada da se njime „transfer-vozilo“ maksimalno napuni.<br />
5.8.8. Kapacitet pretovarnih stanica<br />
Pošto će se sve aktivnosti u pretovarnim stanicama smatrati kao dio poslovanja<br />
Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, cjelokupan dovoz otpada u pretovarnu<br />
stanicu i odvoz otpada s nje treba biti evidentiran i nadgledan u samoj pretovarnoj stanici. U<br />
tom smislu, neophodno je na svakoj pretovarnoj stanici postaviti mosnu vagu i tijekom<br />
čitavog rada pretovarne stanice na njoj osigurati djelatnike. Pretovarna stanica može se<br />
djelovati na jedan od sljedeća dva načina:<br />
<br />
<br />
na načelu slobodnog pretovara otpada, pri kojemu se otpad istovaruje s komunalnih<br />
vozila u veliki kontejner i/ili posebnu prikolicu bez posebnog zbijanja<br />
na načelu zbijanja otpada u kontejnerima i/ili posebnim prikolicama, opremljenim<br />
namjenskim ureñajima za zbijanje otpada.<br />
Općenito se može zaključiti da bi pretovarne stanice koje rade na načelu slobodnog<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 124
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
pretovara u velike kontejnere trebalo koristiti u područjima gdje nastaju velike količine<br />
otpada, dok bi pretovarne stanice koje djeluju na načelu zbijanja otpada u kontejnere ili<br />
prikolice trebalo primijeniti i u područjima gdje se „proizvodi“ manje otpada. Prednost<br />
korištenja zatvorenih kontejnera u malim pretovarnim stanicama očituje se u smanjivanju<br />
mogućnosti širenja neugodnih mirisa, što je osobito važno iz razloga što bi poluprazan<br />
kontejner mogao u pretovarnoj stanici ostati preko noći.<br />
5.9. Zatvaranje postojećih odlagališta otpada<br />
U okviru uspostave novog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, na području <strong>Zadarske</strong> županije<br />
sanirat će se službena odlagališta otpada. Prema dokumentu Popis <strong>otpadom</strong> onečišćenog<br />
tla i neureñenih odlagališta na području <strong>Zadarske</strong> županije izrañenom u veljači 2005. g.<br />
temeljem članka 70. tadašnjeg Zakona o otpadu (Narodne novine, broj 151/2003.), na<br />
području <strong>Zadarske</strong> županije postojalo je 21 neureñeno službeno odlagalište otpada, i to:<br />
na području Grada Zadra: odlagalište otpada grada Zadra - Diklo, odlagalište otpada<br />
otoka Ista – Beljavka, odlagalište otpada otoka Iža – Svežine, odlagališta otpada otoka<br />
Molata – Hrica i Požar, odlagalište otpada otoka Oliba – Riković dolac, odlagalište<br />
otpada otoka Premude – Medvijak i odlagalište otpada otoka Silbe – Draga<br />
na području Grada Biograda na Moru, odlagalište otpada Baštijunski brig<br />
na području Grada Obrovca, odlagalište otpada Kljakovača<br />
na području Grada Paga, odlagalište otpada Sv. Kuzam<br />
na području Općine Gračac, odlagalište otpada Stražbenica 2<br />
na području Općine Jasenice, odlagalište otpada Dračevac<br />
na području Općine Kali, odlagalište otpada Zarabaniž<br />
na području Općine Lišane Ostrovičke, odlagalište otpada Draga<br />
na području Općine Polača, odlagalište otpada Čelinka<br />
na području Općine Povljana, odlagalište otpada Vulina Draga<br />
na području Općine Sali, odlagališta otpada Zagračina i Dočić<br />
na području Općine Starigrad, odlagalište otpada Samograd<br />
na području Općine Tkon, odlagalište otpada Tri luke<br />
Treba napomenuti da je odlagalište Grada Benkovca – Kličevica, neposredno prije izrade<br />
gore navedenog Popisa prestalo s radom (zatvoreno), pa nije utvrñeno službenim<br />
odlagalištem s ovog Popisa, iako je ono u naravi bilo službeno odlagalište.<br />
U meñuvremenu je odlagalište Kličevica sanirano, a odlagališta Beljavka, Svežine, Hrica,<br />
Požar, Riković dolac, Medvijak, Draga, Draga (Lišane Ostrovičke), Zagračina i Dočić<br />
zatvorena i sanirana, tako da u ovom trenutku na području <strong>Zadarske</strong> županije postoji 11<br />
službenih odlagališta, u smislu Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH koja službena<br />
odlagališta otpada definira kao veće neureñene prostore za odlaganje otpada predviñene<br />
odgovarajućim prostorno-planskim dokumentima te su u sustavu službeno organiziranog<br />
odvoza otpada ovlaštenih komunalnih poduzeća.<br />
Svih preostalih 11 službenih odlagališta otpada su Prostornim planom <strong>Zadarske</strong> županije<br />
odreñena kao postojeća odlagališta otpada do izvoñenja konačnog rješenja (Prilog B,<br />
prema kartogramu 22 iz Prostornog plana <strong>Zadarske</strong> županije).<br />
Za daljnji rad, sanaciju i zatvaranje tih odlagališta od izuzetnog su značaja odredbe<br />
„Pravilnika o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada za<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 125
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
odlagališta otpada“ (Narodne novine, broj 117/2007.). Pravilnik odreñuje da je za postojeća<br />
odlagališta koja ne zadovoljavaju uvjete utvrñene ovim Pravilnikom, odlagatelj dužan u roku<br />
od jedne godine od stupanja na snagu ovog Pravilnika izraditi plan sanacije i/ili zatvaranja<br />
odlagališta prema uvjetima iz ovoga Pravilnika i dostaviti ga nadležnom tijelu na suglasnost.<br />
Temeljem odobrenih planova sanacije i/ili zatvaranja i uvjeta utvrñenih ovim Pravilnikom,<br />
postojeća odlagališta koja ne zadovoljavaju uvjete utvrñene ovim Pravilnikom moraju biti<br />
sanirana i/ili zatvorena najkasnije do 31. prosinca 2011. g.<br />
Većina postojećih odlagališta otpada u Zadarskoj županiji (osim zadarskog odlagališta<br />
Diklo i biogradskog Baštijunskog briga) relativno su mala te nijedno od njih svojim<br />
kapacitetom nije veće od 50.000 m 3 . Niti jedno od spomenutih odlagališta otpada ne<br />
ispunjava uvjete Pravilnika ili smjernica EU, pa nakon sanacije moraju biti zatvorena za<br />
daljnju upotrebu.<br />
<strong>Plan</strong> zatvaranja odlagališta otpada u Zadarskoj županiji usko je povezan, štoviše utemeljen<br />
na osnivanju Županijskog centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, a koji će biti spreman za prihvat<br />
otpada do 31. prosinca 2011. g.<br />
Projektom „Glavni plan za zatvaranje i sanaciju odlagališta u županijama Šibensko-kninska<br />
i <strong>Zadarska</strong>“, izmeñu ostaloga, kategorizirana su postojeća odlagališta otpada u Zadarskoj<br />
županiji s obzirom na ekološki rizik na okruženje i veličinu odlagališta, u smislu količine<br />
odloženog otpada (tab. 5.9-1).<br />
Tablica 5.9-1. Kategorizacija odlagališta otpada u Zadarskoj županiji<br />
Ekološki rizik<br />
odlagališta za<br />
okruženje<br />
Veličina odlagališta (količina odloženog otpada)<br />
1.000 – 10.000 m 3 10.000-50.000 m 3 > 50.000 m 3<br />
n i z a k<br />
Odlagalište Lišane<br />
Ostrovičke<br />
Odlagalište Božava<br />
Odlagalište Sali<br />
Odlagalište Stankovci<br />
Odlagalište Benkovac<br />
Odlagalište Gračac<br />
Odlagalište Kali<br />
Odlagalište Povljana<br />
Odlagalište Biograd<br />
s r e d n j i<br />
Odlagalište Obrovac<br />
Odlagalište Jasenice<br />
Odlagalište Polača<br />
Odlagalište Starigrad<br />
Odlagalište Tkon<br />
Odlagalište Pag<br />
v i s o k - - -<br />
Ova kategorizacija nije usmjerena isključivo na utvrñivanje prioriteta sanacije i zatvaranja,<br />
budući da prema dosadašnjem višegodišnjem – pa u nekim slučajevima i višedesetljetnom<br />
iskustvu – niti jedno od njih ne predstavlja veći ili neposredni visok rizik za okoliš i zdravlje<br />
ljudi. No, bez obzira na spomenuto, sva ta odlagališta treba što prije, a nakon provedene<br />
sanacije, zatvoriti, budući da nijedno od njih ne ispunjava propisane zahtjeve te ne posjeduje<br />
potrebne dozvole za namjenu kojoj služe. S obzirom da nema kratkoročnih alternativnih<br />
rješenja za odlaganje otpada u mnogim općinama <strong>Zadarske</strong> (ali i Šibensko-kninske)<br />
županije, predlaže se usvajanje pragmatičnijeg pristupa zatvaranju odlagališta. Njime se za<br />
neka od odlagališta dozvoljava kratkoročni do srednjoročni period nastavka djelovanja.<br />
Smjernicom Vijeća EU o odlaganju otpada samo se odreñuje datum zatvaranja odlagališta,<br />
a koji mora slijediti iz odgovarajućeg postupka zatvaranja, osnaženim obrazloženim<br />
prijedlogom za zatvaranje. Taj prijedlog treba izraditi vlasnik odlagališta, s time da je<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 126
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
nastavak rada odlagališta do usvojenog datuma zatvaranja reguliran dozvolom koju izdaje<br />
nadležna služba. Postupak zatvaranja odlagališta mora sadržavati odgovarajuća tehnička<br />
rješenja koja treba primijeniti prije zatvaranja te period njihove implementacije.<br />
U skladu s „Pravilnik o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada<br />
za odlagališta otpada“ (Narodne novine, broj 117/2007.) za postojeća odlagališta koja ne<br />
zadovoljavaju uvjete utvrñene ovim Pravilnikom, odlagatelj je dužan u roku od jedne godine<br />
od stupanja na snagu ovog Pravilnika izraditi plan sanacije i/ili zatvaranja odlagališta prema<br />
uvjetima iz ovoga Pravilnika i dostaviti ga nadležnom tijelu na suglasnost. Temeljem<br />
odobrenih planova sanacije i/ili zatvaranja i uvjeta utvrñenih ovim Pravilnikom, postojeća<br />
odlagališta koja ne zadovoljavaju uvjete utvrñene ovim Pravilnikom moraju biti sanirana i/ili<br />
zatvorena najkasnije do 31. prosinca 2011. g.<br />
5.10. Pozajmište mineralne sirovine<br />
Tipičan gornji (završni) pokrovni sustav niske vodopropusnosti, koji se obično koristi pri<br />
sanaciji odlagališta otpada uključuje sloj gline, debljine od najmanje 0,8 m s propusnošću od<br />
1 x 10 -9 m/s te oko 0,5 m debeli sloj površinskog humusa.<br />
U tom se smislu predlaže novoj tvrtki EKO d.o.o., koja će voditi Županijski centar za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong>, da u suradnji sa Zadarskom županijom i poduzećem Hrvatske vode<br />
odabere pilot-projekt, potpomognut od Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i<br />
Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva, kojim bi se omogućila<br />
eksploatacija oko 300.000 m 3 gline i humusa za potrebe Grada Zadra u svrhu sanacije<br />
odlagališta Diklo te, u skladu s postojećim <strong>Plan</strong>om navodnjavanja <strong>Zadarske</strong> županije,<br />
izgradila akumulacija za navodnjavanje poljoprivrednog zemljišta. Meñutim, treba dodati da<br />
će spomenute mineralne sirovine - glinu i humus - biti potrebno osigurati i za sanaciju ostalih<br />
odlagališta otpada na području Županije.<br />
Od ništa manjeg značenja nije ni činjenica da će, pored sanacije spomenutih odlagališta,<br />
odgovarajuću količinu gline trebati osigurati i za izgradnju propisanog donjeg zaštitnog<br />
brtvenog sloja i pokosa novog sanitarnog odlagališta komunalnog otpada u sklopu budućeg<br />
Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>. Ne treba zaboraviti ni to da će nakon<br />
završetka korištenja tog, novog odlagališta otpada - kada to sanitarno odlagalište bude<br />
popunjeno <strong>otpadom</strong> do predviñenih gornjih granica svog receptivnog kapaciteta – tijekom<br />
postupka zatvaranja odlagališta trebati izgraditi završni pokrovni sustav u svrhu minimiziranja<br />
infiltracije površinskih voda u odlagališno tijelo, a u čijem sastavu ima i gline i humusa.<br />
Procjenjuje se da ukupna količina mineralnog materijala, čiji koeficijent propusnosti neće<br />
biti veći od 1 x 10 -9 m/s, a za potrebe provedbe sanacije i zatvaranja postojećih odlagališta<br />
Županije te izgradnju donjeg i završnog brtvenog sustava budućeg središnjeg županijskog<br />
sanitarnog odlagališta otpada u sklopu Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>,<br />
okvirno iznosi oko 1,5 milijuna m 3 . Troškovi iskopa i utovara te transporta spomenute količine<br />
gline i humusa približno se kreću oko 39 milijuna kuna.<br />
U skladu s <strong>Plan</strong>om navodnjavanja <strong>Zadarske</strong> županije planira se izgradnja vodne<br />
akumulacije i Kulsko-korlatskom polju (akumulacija Biljane/Kotao na području Grada<br />
Benkovca), čiji će kapacitet iznositi 1,8 milijuna m 3 , a površina 620 ha.<br />
<strong>Plan</strong>ira se da se od sredstava namijenjenih sanaciji i zatvaranju postojećih odlagališta<br />
otpada u Županiji te izgradnji novog sanitarnog odlagališta u okviru Županijskog centra za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong>, istovremeno izgrade i akumulacije za navodnjavanje poljoprivrednog<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 127
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
zemljišta, a u svrhu razvoja poljoprivrede na području Ravnih kotara.<br />
5.11. Mjere za ostvarivanje ciljeva<br />
Regionalni ciljevi za Zadarsku županiju formulirani su na temelju Strategije <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> RH, a uključuju:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
izbjegavanje nastanka i smanjivanje količina otpada na izvoru<br />
smanjenje količina otpada za odlaganje<br />
poboljšanje odlaganja otpada na odlagalištima<br />
poboljšanje <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na otocima<br />
ostvarenje suradnje izmeñu jedinica lokalne samouprave<br />
poboljšanje praćenja (monitoringa) u gospodarenju <strong>otpadom</strong><br />
U nastavku su detaljnije opisani ovi ciljevi, kao i s njima povezani kvantitativni ciljevi.<br />
5.11.1. Mjere za izbjegavanje nastanka i smanjivanje količina otpada na izvoru<br />
Jedan od ciljeva ovog <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> je i unapreñenje izbjegavanja<br />
nastanka otpada. U ovome <strong>Plan</strong>u postoji razlika izmeñu izbjegavanja nastanka otpada i<br />
smanjenja količina nastalog otpada, koje se šalju na odlagalište. Ovdje se govori o<br />
specifičnom cilju, a to je izbjegavanje nastanka otpada.<br />
Da bi se mjere za izbjegavanje nastanka (uostalom, kao i za smanjenje nastalih količina)<br />
otpada mogle u potpunosti provesti i pritom postigli pozitivni rezultati, potrebno je ostvariti<br />
neke preduvjete. Važno je napomenuti da se ovdje radi o mjerama kojima se problemi<br />
otpada ne rješavaju u kratkom roku. Mjere za izbjegavanje nastanka i smanjenje nastalih<br />
količina otpada zasnivaju se na edukaciji i komunikaciji s javnošću te unapreñenju,<br />
stimulaciji, motivaciji i održivoj potrošnji sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>. Politiku izbjegavanja<br />
nastanka otpada treba voditi uz točno utvrñene ciljeve kontinuirano, tijekom višegodišnjeg<br />
razdoblja. Za ostvarenje tih ciljeva potrebno je unaprijed osigurati stručnjake i odgovarajuća<br />
financijska sredstva.<br />
Mjere za unapreñenje izbjegavanja nastanka otpada prije svega su usmjerene smanjenju<br />
porasta količina nastalog otpada, i to unatoč povećanom gospodarskom rastu. Da bi se taj<br />
cilj postigao, mjere su predložene na nacionalnoj razini. <strong>Zadarska</strong> županija će u potpunosti<br />
podržavati i pomagati u provedbi mjera koje su na ovom području potaknute na nacionalnoj<br />
razini. U tom smislu potrebno je navesti da posebne mjere za izbjegavanje nastanka otpada,<br />
utvrñene u „Strategiji <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske“ (Narodne novine, broj<br />
130/2005.), uključuju:<br />
a) Edukaciju javnosti, stručnjaka i upravnih struktura za rješavanje problema u<br />
gospodarenju <strong>otpadom</strong><br />
Programi i aktivnosti za podizanje razine znanja trebali bi imati razvojni istraživački i<br />
djelatni pristup. Kako bi se to postiglo, potrebno je uspostaviti organizaciju, utvrditi ciljeve i<br />
odrediti zadaće te osigurati financijsku podršku. U cilju stalnog unapreñivanja odgoja i<br />
obrazovanja potrebno je:<br />
primijeniti osnovne relevantne informacije u svim sredstvima priopćavanja (radio, TV,<br />
novine), na javnim panoima, vozilima, u reciklažnim dvorištima, u „zelenim otocima“ itd.<br />
uvesti „otvoreni telefon“ za komunikaciju s grañanima<br />
izraditi web-stranice o predmetnim sadržajima<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 128
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
kreirati informacije, ekološke poruke i savjete usmjerene grañanima (odnosno,<br />
pojedinim ciljnim skupinama) te poticati na pravilno gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
izraditi edukacijske i promidžbene materijale<br />
pripremiti i provoditi promidžbene kampanje za pojedine programe (npr. zbrinjavanje<br />
papira, stakla, bio-otpada, ostatnog otpada, sanacije i uklanjanja „divljih“ odlagališta<br />
otpada i dr.)<br />
istraživati javno mišljenje o poznavanju sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i zaštiti okoliša<br />
u gradovima, županijama (posebno onima u kojima postoje najveće teškoće na<br />
području postupanja <strong>otpadom</strong>)<br />
ostvarivati stalnu komunikaciju meñu svim sudionicima.<br />
b) Provedbu te širenje projekata i prakse čistije proizvodnje<br />
<br />
podržavati izbjegavanje nastanka, odnosno smanjenje nastalih količina i emisija<br />
otpada u industriji i uslužnim djelatnostima pružanjem potpora i stimulacijama<br />
(izbjegavanje nastanka i smanjivanje otpada na vrhu je hijerarhije održivog<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>), a osobito podržati edukaciju zaposlenih u industriji i<br />
upravnim tijelima; projekti čistije proizvodnje i prakse takoñer se moraju podržati i u<br />
sektoru javne nabave uvoñenjem prakse ekoloških procjena prilikom većih javnih<br />
nabava.<br />
c) Unapreñivanje sustava odvojenog skupljanja i recikliranja otpada:<br />
<br />
uspostaviti funkcionalne sustave skupljanja i recikliranja pojedinih komponenata<br />
otpada (staklo, papir, plastika, stari automobili, elektronički otpad, gume, kućanski<br />
aparati, metali, razgradivi otpad iz kuhinja i vrtova itd.); kako bi se postupno<br />
smanjivale količine komunalnog otpada koji se odlaže te potakla promjena strukture<br />
odloženog otpada, treba uvoditi sustave odvojenog skupljanja komunalnog otpada, a<br />
naplatu komunalnog otpada obračunavati prema količini otpada.<br />
d) Donošenje programa i propisa suglasnih smjernicama EU:<br />
<br />
<br />
donijeti odgovarajuće programe i pravilnike koji će urediti oporabu ambalažnog<br />
grañevinskog, električnog i elektronskog, glomaznog, automobilskog i drugih<br />
specifičnih vrsta otpada, a s naglaskom na troškovima i financiranju<br />
prihvatiti i provoditi Smjernicu o integriranom sprečavanju i nadzoru onečišćenja<br />
(IPPC).<br />
e) Smanjivanje pritisaka na okoliš od otpada na zaštićenim dijelovima prirode, kršu i otocima:<br />
<br />
<br />
<br />
u zaštićenim dijelovima prirode provoditi posebne mjere zaštite<br />
zbog izuzetnih vrijednosti, osjetljivosti i rasprostranjenosti područja krša izuzetna<br />
pozornost posvećivati uvjetima za gradnju grañevina i postrojenja po najstrožim<br />
kriterijima za takve vrste grañevina<br />
unapreñivati poseban režim izbjegavanja nastajanja i smanjivanje količina otpada te<br />
privremenog skladištenja, predobrade i baliranja na otocima, a balirani ili<br />
predobrañeni otpad s otoka zbrinjavati na kopnu.<br />
f) Podržavanje i unapreñenje rada Hrvatske burze otpada<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 129
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Osim podržavanja nacionalnih mjera, započetih tijekom tekućeg planskog perioda, u<br />
Zadarskoj županiji potrebno je što prije odlučiti o potrebi pripreme i provedbe politike<br />
stimuliranja kupnje ekološki prijateljskih proizvoda i usluga od strane županijske uprave.<br />
5.11.2. Mjere za smanjenje količina otpada za odlaganje<br />
Tokovi otpada u Županiji. Da bi se smanjile količine komunalnog otpada koje se šalju na<br />
odlagalište, komunalni otpad će se sakupljati odvojeno, čime će se znatno povećati udio<br />
reciklaže otpada. Najveći dio komunalnog otpada će se sakupljati i upućivati u Županijski<br />
centar za gospodarenje <strong>otpadom</strong>. Neopasni proizvodni i grañevinski otpad, takoñer će se<br />
reciklirati u znatno većoj mjeri nego što se to radi danas.<br />
U sljedećem dijagramu shematski je prikazan prijedlog toka otpada u Županiji nakon<br />
izgradnje ŽCGO (sl. 5.11.2-1). Otpad, izdvojen na izvoru svog nastanka, a namijenjen<br />
reciklaži te njegovi tokovi, prikazan je zelenim poligonima, odnosno linijama. Predviñeno je<br />
da se u Županijskom centru za gospodarenje <strong>otpadom</strong> do 31. prosinca 2011. g. uspostavi<br />
ureñaj za materijalnu oporabu reciklabilnih materijala, kao i postrojenje za kompostiranje na<br />
hrpama za rtni otpad, kao i sanitarno odlagalište otpada. Ostali otpad prerañivat će se u<br />
postrojenju za mehaničko-biološku obradu otpada, koje bi trebalo biti izgrañeno najkasnije do<br />
31. prosinca 2011. g. <strong>Plan</strong>irano je da jedan od produkata mehaničko-biološke obrade otpada<br />
bude i gorivo iz otpada (GIO/RDF).<br />
Slika 5.11.2-1. <strong>Plan</strong>irani sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Zadarskoj županiji do 31.12.2010. g.<br />
(zeleni poligoni i crte označavaju otpad i tokove otpada koji se reciklira)<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 130
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
U nastavku slijedi kratak opis potrebnih mjera na području <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u<br />
Zadarskoj županiji, a čije je težište na postupanju komunalnim <strong>otpadom</strong>, za koje glavnu<br />
odgovornost snose gradovi i općine. Meñutim, naznačene su i mjere od značaja za<br />
proizvoñače neopasnog proizvodnog i grañevinskog otpada.<br />
5.11.2.1. Uobičajeni način sakupljanje otpada<br />
U Zadarskoj županiji sadašnja razina pokrivenosti stanovništva i gospodarskih subjekata<br />
sakupljanjem otpada već je visoka, pa u kratkoročnom smislu na tom području nije potrebno<br />
nikakvo proširenje.<br />
5.11.2.2. Odvajanje otpada na mjestu nastanka i reciklaža otpada<br />
Reciklaža komunalnog otpada. Da bi se postigao cilj odvajanja komunalnog otpada na<br />
mjestu nastanka i reciklaža nastalog otpada, potrebno je osigurati posebne reciklažne<br />
kontejnere za sakupljanje papira, metala, stakla i plastike. Reciklažni kontejneri trebaju biti<br />
uspostavljeni takvom dinamikom da do 31. prosinca 2008. g. bude pokrivena oko jedna<br />
trećina, a do kraja 2016. g. dvije trećine <strong>Zadarske</strong> županije (ovaj cilj podrazumijeva i nabavu<br />
potrebnih vozila i kontejnera).<br />
Meñutim, osim reciklažnih kontejnera, do 31. prosinca 2008. g. potrebno je – u skladu s<br />
odredbama „Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otpadu“ (Narodne novine, broj<br />
60/2008.), članak 56. - u svim jedinicama lokalne samouprave na području RH (pa tako i na<br />
području <strong>Zadarske</strong> županije) uspostaviti reciklažna dvorišta za odvojeno prikupljanje otpada<br />
u gospodarenju komunalnim <strong>otpadom</strong>,.<br />
Reciklažna dvorišta moraju zadovoljiti i potrebe sakupljanja papira, kartona, metala, stakla i<br />
plastike, ali i vrtnog te glomaznog otpada. Lokaciju reciklažnog dvorišta treba pažljivo<br />
odabrati, kako bi što učinkovitije stajalo na usluzi stanovnicima grada.<br />
Očekuje se da velik dio reciklabilnih frakcija (papir, karton, metal, staklo i plastika) u<br />
komunalnom otpadu, nastalom od strane turista, bude sakupljen putem reciklažnih<br />
kontejnera. Reciklabilne frakcije komunalnog otpada, nastale kao rezultat noćenja turista i<br />
drugih poslovnih aktivnosti (trgovina i obrti) mogle bi se sakupljati putem reciklažnih dvorišta.<br />
5.11.2.3. Obrada ostalog komunalnog otpada<br />
Obrada ostalog komunalnog otpada, odnosno cjelokupnog otpada koji se ne odvaja na<br />
mjestu svog nastanka te se ne reciklira, odvijat će se u postrojenju za mehaničko-biološku<br />
obradu otpada (MBO), a koje će biti smješteno na lokaciji budućeg Centra za gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije.<br />
Da bi taj prijedlog konačno bio prihvaćen, potrebno je provjeriti ispravnost nekih preduvjeta,<br />
a koji su specificirani za postrojenja za mehaničko-biološku obradu otpada i potrebne<br />
kapacitete. U tom bi smislu detaljnije trebalo provjeriti sljedeće:<br />
stvarnu količinu otpada za koju se očekuje da će biti isporučivana u postrojenje, a u<br />
skladu s preporukama iz „<strong>Plan</strong>a za gospodarenje <strong>otpadom</strong>“<br />
gubitak mase u postrojenju (nizak, oko 6%)<br />
stupanj stabilizacije proizvedenog stabiliziranog bio-otpada za odlaganje („biostabilat“),<br />
koji utječe na sposobnost postizanja ciljeva za odlaganje biorazgradivog komunalnog<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 131
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
otpada<br />
ogrjevna vrijednost goriva iz otpada (niska, uz uklanjanje papira i plastike)<br />
količina reciklabilnog materijala koji se može izdvojiti iz ostatnog otpada (papir i plastika)<br />
uz provjeru da li se taj otpad doista može reciklirati<br />
odabir industrijskog pogona koji će zaprimati proizvedeni GIO, kao i uvjeta isporuke te<br />
tehničkih karakteristika i učinaka postrojenja za mehaničko-biološku obradu na okoliš i<br />
zdravlje ljudi.<br />
Uz pretpostavku da su specificirani tehnološki parametri za postrojenje za mehaničkobiološku<br />
obradu otpada točni, odgañanje isporuke goriva iz otpada (GIO) na termalnu obradu<br />
(sagorijevanje) i do nekoliko godine nakon početka rada spomenutog postrojenja, još uvijek<br />
ne bi ugrozilo ostvarenje postavljenih ciljeva na području <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
5.11.3. Mjere za poboljšanje odlaganja otpada na odlagalištima<br />
Odlaganje otpada, u skladu s prihvaćenim strateškim opredjeljenjima na razini Države, kao<br />
i aktualnom praksom u zemljama EU, samo je neizbježna, krajnja aktivnost za one količine<br />
otpadnih tvari koje se ne mogu iskoristiti na neki drugi način. Smanjenje nastanka otpada na<br />
razumnog ostvarivoj razini, ponovna upotreba otpada u što većoj mjeri, izdvajanje (sortiranje)<br />
otpada po vrstama, kao i suvremena tehnološka rješenja odlaganja prethodno obrañenog i<br />
za odlaganje pripremljenog otpada, izuzetno su važne odrednice u poboljšanju prakse<br />
odlaganja otpada na odlagalištima. Sve ove smjernice koje se već primjenjuju i na području<br />
<strong>Zadarske</strong> županije, u praksi će se iskazati, prije svega, u uspostavljanju novog koncepta<br />
zbrinjavanja otpada, i to na način da zbrinjavanje zaista postane gospodarenje <strong>otpadom</strong>. U<br />
tom smislu, izgradit će se strategijskim odrednicama, „<strong>Plan</strong>om <strong>gospodarenja</strong> otpada u<br />
Republici Hrvatskoj 2007.-2015. g.“ i pozitivnom praksom zemalja EU predviñen hijerarhijski<br />
ustrojen sustav na čijem će vrhu biti Županijski centar za gospodarenje <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong><br />
županije, opremljen – izmeñu ostaloga – i odgovarajućim, ureñenim sanitarnim odlagalištem<br />
komunalnog otpada, izgrañenim u skladu s praksom EU i relevantnom domaćom<br />
regulativom, a prije svega, „Pravilnikom o načinima i uvjetima odlaganja otpada,<br />
kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada“ (Narodne novine, broj 117/2007.). To će<br />
odlagalište i u tehničkom i u tehnološkom i u lokacijskom smislu zadovoljavati sve potrebne<br />
kriterije. Na odlagalište će se sustavno i transparentno (u pogledu lokacija nastanka, vrsta i<br />
količina) dovoziti komunalni otpad s područja cijele Županije, i to preko nekoliko većih ili<br />
manjih pretovarnih stanica, na kojima će se odvojeno prikupljati otpad na nižem<br />
hijerarhijskom nivou – području jednog dijela ili čitave jedinice lokalne samouprave ili pak s<br />
prostora više takvih jedinica. Odlaganje otpada, kao i sve druge aktivnosti s područja<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Županiji, jedinstveno će za Županiju sustavno voditi i nadzirati<br />
novoosnovana tvrtka EKO d.o.o. Skladištenje, a posebno odlaganje otpada, bit će<br />
podvrgnuto stalnom nadzoru, a prije svega, praćenju stanja (monitoringu) okoliša, i to kako<br />
tijekom rada odlagališta, tako i nakon njegova zatvaranja. Sanitarno odlagalište otpada, kao i<br />
svi drugi objekti, postrojenja i ureñaji u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, bit će smješteni na<br />
lokacijama koje – u skladu s rezultatima prethodno provedenih istražnih radova – pružaju<br />
najbolje mogućnosti, odnosno pretpostavke za ostvarenje djelotvorne zaštite okoliša i<br />
očuvanja zdravlja ljudi. Pored navedenoga, na čitavom je području Županije u tijeku<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 132
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
zatvaranje i uklanjanje brojnih „divljih“ odlagališta otpada te sanacija njihovih lokacija, a već<br />
se u otočnom području Županije primjenjuje načelo zabrane odlaganja otpada, odnosno<br />
njegovog organiziranog i nadziranog odvoza na najbliža službena odlagališta na kopnu.<br />
Uspostavom logički i hijerarhijski ustrojenog jedinstvenog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, s<br />
jednim zajedničkim odlagalištem komunalnog otpada te namjenskim skladištima za posebne<br />
vrste otpada, na koja će otpad pristizati preko mreže lokalno postavljenim pretovarnih<br />
stanica, uklanjanjem i daljnjim onemogućenjem nastajanja pojava „divljeg“ (nekontroliranog)<br />
odlaganja otpada te zabranom odlaganja na otocima, praksa odlaganja otpada u Zadarskoj<br />
županiji posve se kvalitativno mijenja u smjeru najnovijih dostignuća zemalja EU na tom<br />
području.<br />
5.11.4. Mjere za poboljšanje <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na otocima<br />
Jedna od posebnih mjera za izbjegavanje nastanka i smanjenja količina nastalog otpada<br />
na otocima, odreñena Strategijijom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske (Narodne<br />
novine broj 130/2005.) je Smanjivanje pritisaka na okoliš od otpada na zaštićenim dijelovima<br />
prirode, kršu i otocima. Ta posebna mjera, izmeñu ostalog, uključuje unapreñenje posebnog<br />
režima i metoda za izbjegavanje i smanjenje otpada te privremeno skladištenje, predobradu i<br />
baliranje otpada, pri čemu se balirani i predobrañeni otpad s otoka odlaže na kopnu.<br />
Grad Zadar je, u skladu sa Strategijom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH (Narodne novine broj<br />
130/05.), prva jedinica lokane samouprave u Hrvatskoj koja je započela proces sanacije<br />
odlagališta na otocima, i to onima koji su u sastavu adminstrativno-teritorijalnog područja<br />
grada Zadra. Svih sedam lokacija na tim otocima (Iž, Olib, Molat /2 lokacije/, Premuda, Ist,<br />
Silba) danas su sanirane i zatvorene.<br />
Na tim su otocima postavljeni spremnici (kontejneri) koji se redovito i organizirano odvoze<br />
na odlagalište otpada „Diklo“. Nakon uspostave ŽCGO otpad će se odvoziti izravno u Centar.<br />
I na ostalim otocima je u planu uspostava spremnika za organiziran odvoz otpada, a na<br />
večim otocima kao što je Ugljan postoji mogućnost uspostave pretovarne stanice s<br />
odvojenim prikupljanjem otpada.<br />
Na otoku Ugljanu još uvijek je aktivno odlagalište „Zarabaniž“ u Općini Kali čija sanacija bi<br />
trebala uskoro početi. Otpad se iz ostale dvije općine na otoku Ugljanu, Kukljica i Preko,<br />
redovito i organizirano odvozi na službeno odlagalište Grada Zadra – „Diklo“.<br />
Na Dugom otoku (Općina Sali) zatvorena su i sanirana odlagališta „Veli Dočić“ kod naselja<br />
Sali i „Zagračina“ kod naselja Božava, a sav se otpad redovito odvozi na službeno<br />
odlagalište Grada Zadra – „Diklo“.<br />
Na otoku Pašmanu je još uvijek aktivno odlagalište Općine Tkon „Tri luke“, a njegova<br />
sanacija očekuje se uskoro. Iz Općine Pašman otpad se vozi na odlagalište otpada<br />
Baštijunski brig.<br />
Na otoku Pagu je još uvijek aktivno odlagalište otpada Općine Povljana „Vulina Draga“, a<br />
sanacija tog odlagališta očekuje se uskoro. Odlagalište Grada Paga „Sveti Kuzam“ takoñer je<br />
još uvijek aktivno odlagalište otpada i na njemu se redovito odlaže otpad s područja Grada<br />
Paga.<br />
U planu je sanacija i zatvaranje svih otočnih odlagališta otpada do uspostave Županijskog<br />
centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, kada će se sav otpad s otoka koji pripadaju Zadarskoj<br />
županiji, redovito i organizirano prevoziti u Centar.<br />
Temeljem „Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otpadu“ (Narodne novine, broj<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 133
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
60/2008.) izmeñu ostalog gradovi i općine na otocima dužni su na svojem području postaviti<br />
odgovarajuće spremnike i osigurati gradnju reciklažnog dvorišta za odvojeno prikupljanje<br />
otpada u gospodarenju komunalnim <strong>otpadom</strong> sukladno ovom Zakonu do 31. 12. 2008. te<br />
osigurati gradnju najmanje jednoga reciklažnog dvorišta za grañevinski otpad do roka<br />
odreñenog prema posebnom propisu.<br />
U cilju provedbe takvog, odvojenog sakupljanja otpada preporučuje se da sve lokacije<br />
pretovarnih stanica na otocima budu opremljene sljedećim vrstama kontejnera:<br />
• preskontejner za komunalni otpad (zapremine 10/20 m³) s redukcijom volumena<br />
1:10<br />
• kontejner za glomazni otpad (30 m³)<br />
• zatvoreni kontejner za papir/karton (7 m³)<br />
• zatvoreni kontejner za plastičnu i metalnu ambalažu (7 m³) i<br />
• zatvoreni kontejner za staklenu ambalažu svih vrsta i veličina (7 m³).<br />
U skladu s „Pravilnikom o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima<br />
rada za odlagališta otpada“ (Narodne novine, broj 117/2007.) je odreñeno, izmeñu ostalog i<br />
za odlagališta na otocima, da je za postojeća odlagališta koja ne zadovoljavaju uvjete<br />
utvrñene ovim Pravilnikom, odlagatelj dužan u roku od jedne godine od stupanja na snagu<br />
ovog Pravilnika izraditi plan sanacije i/ili zatvaranja odlagališta prema uvjetima iz ovoga<br />
Pravilnika i dostaviti ga nadležnom tijelu na suglasnost. Temeljem odobrenih planova<br />
sanacije i/ili zatvaranja i uvjeta utvrñenih ovim Pravilnikom, postojeća odlagališta koja ne<br />
zadovoljavaju uvjete utvrñene ovim Pravilnikom moraju biti sanirana i/ili zatvorena najkasnije<br />
do 31. prosinca 2011. g.<br />
Nakon zatvaranja otočnih odlagališta, sav će se otpad s otoka prevoziti brodovima i/ili<br />
trajektima na kopno. Pretovarne stanice na otocima trebaju biti uspostavljene na<br />
odgovarajući način, pa će otpad biti sabijen već prije prijevoza brodom na kopno.<br />
Sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na otocima proizlazi iz „Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Republike Hrvatske (Narodne novine, broj 130/2005) te „Zakona o prostornom ureñenju i<br />
gradnji (Narodne novine broj 76/2007.); članci 47.-53. U tom je smislu važno skrenuti<br />
pozornost na osjetljivost postupka odabira lokacija reciklažnih dvorišta, u kojima se otpad<br />
privremeno i odvojeno pohranjuje (skladišti), a o čemu će se u prostornim planovima<br />
ureñenja jedinica lokalne samouprave trebati voditi računa. Od posebnog su značaja<br />
ograničenja koja se navode u članku 51. predmetnog Zakona. Tu se odreñuje da se u<br />
zaštićenom obalnom području mora ne može planirati, niti se može izdavati lokacijska<br />
dozvola ili rješenje o uvjetima grañenja za grañevine namijenjene, izmeñu ostaloga, i za<br />
skladištenje, obradu i odlaganje otpada, osim ako to zahtijevaju prirodni uvjeti i konfiguracija<br />
terena.<br />
Gospodarenje <strong>otpadom</strong> u morskim lukama definirano je „Pravilnikom o uvjetima i načinu<br />
održavanja reda u lukama i na ostalim dijelovima unutarnjih morskih voda i teritorijalnog<br />
mora Republike Hrvatske“ (Narodne novine, broj 90/2005). Lučke kapetanije su odgovorne<br />
za obavljanje nadzora nad provoñenjem reda u lukama, kao i u drugim dijelovima unutarnjih<br />
morskih voda i teritorijalnog mora, osobito kad se radi o održavanju čistoće obala i mora od<br />
onečišćavanja s pomorskih objekata. Tijelo koje upravlja lukom dužno je čistiti luku od<br />
otpadaka koji ugrožavaju sigurnost plovidbe i onečišćuju more te je odgovorno za<br />
organizaciju sustava <strong>gospodarenja</strong> u morskim lukama. To tijelo mora osigurati i lučke<br />
prihvatne ureñaje za otpad.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 134
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
„Pravilnikom o uvjetima i načinu održavanja reda u lukama i na ostalim dijelovima unutarnjih<br />
morskih voda i teritorijalnog mora Republike Hrvatske“ (Narodne novine, broj 90/2005.)<br />
propisan je i postupak prijavljivanja i prihvata otpada s plovnih objekata i ostatnih količina<br />
tereta. Sve luke, otvorene za javni promet, kao i luke posebne namjene, dužne su izraditi i<br />
primjenjivati svoje planove za prihvat i rukovanje <strong>otpadom</strong> i ostacima tereta, koji mogu biti<br />
pripremljeni i za primjenu na regionalnoj razini. Provedba predmetnog, gore navedenog<br />
Pravilnika, obuhvaća i odredbe Konvencije MARPOL 73/78. Troškovi prihvata otpada u<br />
lukama, uključujući obradu i odlaganje otpada, podmiruju se na odgovarajući način iz<br />
naknada za korištenje prihvatnih ureñaja.<br />
5.11.5. Mjere za ostvarenje suradnje izmeñu jedinica lokalne samouprave<br />
Suradnja jedinica lokalne samouprave proizlazi, prije svega, iz načela optimizacije<br />
djelovanja novog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, koji je koncipiran na razini čitave Županije<br />
kao cjeline. To znači da sve jedinice lokalne samouprave otpad nastao na njihovom teritoriju<br />
odlažu, skladište ili šalju na obradu (ovisno o kojoj se vrsti otpada radi) na zajedničku, za<br />
čitavu Županiju jedinstvenu lokaciju, koja se nalazi na području jedne, prostorno-planski<br />
odreñene jedinice lokalne samouprave (Grad Benkovac). S druge strane, elementi (površine,<br />
ureñaji i sl.) koji se nalaze na nižim razinama sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> (npr.<br />
pretovarne stanice) djelovat će na teritoriju jedne jedinice lokalne samouprave, a na korist ne<br />
samo matičnoj, već susjednoj/susjednim jedinicama lokalne samouprave. Stoga će<br />
odgovarajuća suradnja i dogovaranje biti potrebno i pri uspostavi, ali i redovnom radu takvih<br />
površina ili postrojenja. Pri tome je posebno važno razraditi financijske aspekte suradnje<br />
izmeñu jedinica lokalne samouprave, posebno kad je riječ o plaćanju naknada onim<br />
jedinicama lokalne samouprave na čijem se području nalazi odgovarajući objekt(i), koji<br />
opslužuju i druge, susjedne jedinice lokalne samouprave ili pak čitavu Županiju.<br />
5.11.6. Mjere za poboljšanje praćenja (monitoringa) u gospodarenju otpada<br />
Poboljšanje kvalitete, količine i usporedivosti informacija i podataka o gospodarenju<br />
<strong>otpadom</strong> jedna je od mjera koju propisuje „Strategija <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike<br />
Hrvatske“ (Narodne novine broj 130/2005.). Tako postoje planovi za razvijanje "suvremenog<br />
informatičkog sustava koji bi mogao osigurati pouzdane i pravovremene informacije i<br />
podatke, temeljem kojih bi bilo moguće redovito proizvoditi izvješća o situaciji na području<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>."<br />
<strong>Zadarska</strong> županija pravovremeno će prikupljati i odgovarajućim nacionalnim službama<br />
dostavljati sve potrebne podatke za navedeno područje djelovanja u propisanom obliku. U<br />
meñuvremenu, a prije zahtjeva od strane nadležnih nacionalnih službi, Županija će poticati<br />
gradove i općine da osiguraju i dostavljaju joj podatke o količinama otpada i svim drugim<br />
sadržajima vezanim uz gospodarenje <strong>otpadom</strong>, a u svrhu ispunjavanja pretpostavki za<br />
uspješnu izradu županijskog godišnjeg izvješća o izvršenju referentnih poslova i aktivnosti.<br />
Ured nadležan za provedbu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Županiji, a to je Upravni odjel<br />
Županije za prostorno ureñenje, zaštitu okoliša i komunalne poslove, obvezan je jedanput<br />
godišnje podnositi Županijskoj skupštini izvješće o provedbi <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, u<br />
okviru kojega posebno o stanju izvršenja utvrñenih obveza i učinkovitosti poduzetih mjera.<br />
U tu je svrhu u studenome 2006. g. razrañen poseban upitnik, koji je u prosincu 2006. g.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 135
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
odaslan svim jedinicama lokalne samouprave na području Županije i njihovim komunalnim<br />
poduzećima. Upitnik je bio ispunjen do kraja siječnja 2007. g., a podaci dobiveni upitnikom<br />
uključeni u izvješće „Utvrñivanje potencijalnih lokacija transfer-postaja i količina otpada za<br />
Zadarsku županiju“, koje je završeno krajem veljače 2007. g.<br />
O planiranju <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, uključujući i prava, obveze i način izvješćivanja o<br />
nastalim količinama i vrstama otpada, detaljno se razmatra u „Zakonu o otpadu“ (Narodne<br />
novine, broj 178/2004.) Tako se u članku 12. navedenog Zakona se odreñuje sljedeće:<br />
(1) Proizvoñač otpada koji godišnje proizvodi više od 150 tona neopasnog otpada i/ili više<br />
od 200 kilograma opasnog otpada, dužan je planirati gospodarenje <strong>otpadom</strong> za<br />
razdoblje od četiri godine<br />
(2) <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> proizvoñača otpada sadrži osobito:<br />
1. podatke o vrstama, količinama, mjestu, odnosno procesu nastanka otpada te<br />
predviñanje trenda nastajanja otpada<br />
2. mjere za sprečavanje ili smanjivanje nastajanja otpada i njegove štetnosti<br />
3. postojeći i predviñeni način <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
4. podatke o vlastitim grañevinama i ureñajima za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
(3) <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> proizvoñač otpada izrañuje na propisanim obrascima<br />
(4) Oblik i sadržaja obrazaca iz stavka 3. ovog članka propisuje ministar<br />
(5) <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> proizvoñač otpada dostavlja nadležnom uredu i Agenciji za<br />
zaštitu okoliša.<br />
U članku 19. „Zakona o otpadu“ razmatraju se aspekti uspostavljanja i djelovanja<br />
informacijskog sustava u gospodarenju <strong>otpadom</strong>, te se navodi sljedeće:<br />
(1) Informacijski sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> (u daljnjem tekstu: informacijski sustav)<br />
sadrži osobito:<br />
1. podatke o otpadu sadržane u katastru otpada<br />
2. podatke iz izvješća o provedbi planova <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> iz članka 10. i 11.<br />
ovog Zakona<br />
3. podatke iz plana <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> proizvoñača otpada iz članka 12. ovog<br />
Zakona<br />
4. popis ispitnih laboratorija akreditiranih za ispitivanje kemijskih i fizikalnih svojstava<br />
otpada iz članka 40. ovog Zakona<br />
5. podatke iz očevidnika o izdanim dozvolama iz članka 41., stavka 1. ovog Zakona<br />
6. podatke iz očevidnika o izdanim potvrdama i suglasnostima iz članaka 28., 29. i<br />
31. ovog Zakona<br />
7. podatke iz očevidnik o upisanim uvoznicima, količinama i vrstama uvezenoga<br />
neopasnog otpada iz članka 49. ovog Zakona.<br />
8. podatke iz očevidnika o upisanim izvoznicima otpada i provoznicima otpada iz<br />
članaka 53. i 54. ovog Zakona<br />
9. podatke o propisima, smjernicama, planovima i projektima na području<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
10. pokazatelje stanja na području otpada.<br />
(2) Nadležni ured, upravno tijelo i pravne osobe s javnim ovlastima, dužni su pravodobno i<br />
bez naknade osiguravati podatke iz svoje nadležnosti, te druge podatke koji su potrebni<br />
za voñenje informacijskog sustava.<br />
(3) Informacijski sustav vodi Agencija za zaštitu okoliša<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 136
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
(4) Agencija za zaštitu okoliša obavezna je pravovremeno i cjelovito prikupljati i unositi<br />
podatke u informacijski sustav. Na temelju prikupljenih podataka dužna je izraditi<br />
izvješće o gospodarenju <strong>otpadom</strong> kao sastavni dio izvješća o stanju okoliša propisanog<br />
posebnim zakonom.<br />
(5) Nadzor nad izvršavanjem poslova iz stavka 4. ovog članka obavlja Ministarstvo.<br />
Dodatne obveze subjekata u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> odreñuju se u članku 20.<br />
„Zakona o otpadu“:<br />
(1) Osoba koja proizvodi i/ili gospodari <strong>otpadom</strong> obvezna je voditi propisani očevidnik o<br />
nastanku i tijeku otpada. Podatke u očevidnik osoba je dužna unositi ažurno i potpuno,<br />
nakon svake nastale promjene stanja, te podatke iz očevidnika za svaku godinu čuvati<br />
pet godina.<br />
(2) Jednom godišnje – do 31. ožujka tekuće godine, za prethodnu godinu, osoba iz stavka<br />
1. ovog članka, osim osobe koja gospodari komunalnim <strong>otpadom</strong>, obvezna je podatke iz<br />
očevidnika na propisanom obrascu dostavljati nadležnom uredu.<br />
(3) Jednom godišnje – do kraja veljače tekuće godine, za prethodnu godinu, osoba koja<br />
gospodari komunalnim <strong>otpadom</strong> obvezna je upravnom tijelu Grada Zagreba, grada,<br />
odnosno općine na čijem području obavlja djelatnost, na propisanim obrascima<br />
dostavljati podatke o komunalnom otpadu.<br />
(4) Katastar otpada na način propisan propisom iz stavka 8. ovog članka vodi nadležni ured.<br />
(5) Upravno tijelo, iz stavka 3. ovog članka obvezno je jednom godišnje, obrañene podatke<br />
o komunalnom otpadu, do 31. ožujka tekuće godine za prethodnu godinu, dostavljati<br />
nadležnom uredu<br />
(6) Nadležni ured obvezan je podatke iz stavka 2. i 5. ovog članka ažurno voditi u katastru i<br />
obrañene podatke iz katastra jednom godišnje, i to do 15. lipnja tekuće godine za<br />
prethodnu godinu, dostavljati Agenciji za zaštitu okoliša.<br />
(7) Sadržaj i način voñenja očevidnika iz stavka 1. ovog članka, oblik i sadržaj obrazaca iz<br />
stavaka 2. i 3. ovog članka, te sadržaj i način voñenja katastra iz stavka 4. ovog članka<br />
propisuje ministar.<br />
Način voñenja i dostave podataka o gospodarenju <strong>otpadom</strong>, uključujući i pregled te izgled<br />
važećih obrazaca u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> (<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
proizvoñača otpada, Očevidnik o nastanku i tijeku otpada, Prateći list, Prijavni list) utvrñeni<br />
su u „Pravilniku o gospodarenju <strong>otpadom</strong>“ (Narodne novine, broj 23/2007.), članci 16., 17.,<br />
18. i 19. U vezi navedenoga, odreñuju se detalji o obvezi voñenja, sadržaju i načinu ovjere<br />
sljedećih obrazaca:<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> proizvoñača otpada (obrazac PGO-PO) s podacima o<br />
proizvoñaču/posjedniku otpada<br />
Očevidnik o nastanku i tijeku otpada (obrazac ONTO) za svaku vrstu otpada (po<br />
ključnim brojevima) i način ovjere istoga<br />
Prateći list za opasni otpad (obrazac PL-Oo) s podacima o (a) proizvoñaču/<br />
posjedniku otpada, (b) skupljaču/prijevozniku/posredniku otpada i (c) ovlaštenoj<br />
osobi za obradu, oporabu i/ili zbrinjavanje otpada<br />
Prateći list za neopasni/inertni otpad (obrazac PL-No/Io) s podacima o: (a)<br />
proizvoñaču/posjedniku otpada, (b) skupljaču/prijevozniku/posredniku otpada i (c)<br />
ovlaštenoj osobi za obradu, oporabu i/ili zbrinjavanje otpada<br />
Prateći list za komunalni otpad (obrazac PL-KO) s podacima o: (a) JLS u kojoj je<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 137
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
nastao otpad, (b) skupljaču komunalnog otpada, (c) otpadu i (d) ovlaštenoj osobi za<br />
obradu, oporabu i/ili zbrinjavanje otpada<br />
Prijavni list za proizvoñača otpada (obrazac PL-PPO) s podacima o: (a) proizvoñaču<br />
proizvodnog otpada i (b) organizacijskoj jedinici na lokaciji<br />
Prijavni lista za skupljača komunalnog otpada (obrazac PL-SKO) s podacima o: (a)<br />
skupljaču komunalnog otpada i (b) organizacijskoj jedinici<br />
Prijavni list za skupljača proizvodnog otpada (obrazac PL-SPO) s podacima o: (a)<br />
skupljaču proizvodnog otpada i (b) organizacijskoj jedinici<br />
Prijavni list za obrañivača proizvodnog i/ili komunalnog otpada (obrazac PL-OPKO) s<br />
podacima o: (a) obrañivaču proizvodnog i/ili komunalnog otpada i (b) organizacijskoj<br />
jedinici na lokaciji<br />
Deklaracija o fizikalnim i kemijskim svojstvima otpada (obrazac DFKSO) s podacima<br />
o: (a) proizvoñaču/ posjedniku otpada i (b) otpadu.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 138
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
6. Organizacija budućeg sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
u Zadarskoj županiji<br />
6.1. Uspostava regionalne suradnje<br />
Važnost regionalne suradnje u gospodarenju <strong>otpadom</strong> potvrñena je u dokumentu „Program<br />
regionalne suradnje izmeñu gradova i općina na području <strong>Zadarske</strong> županije u cilju<br />
uspostave/realizacije Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> za Zadarsku županiju“,<br />
IPZ Uniprojekt Zagreb, ožujak 2008. godine, kao i u važećem zakonodavstvu koje se odnosi<br />
na gospodarenje <strong>otpadom</strong>.<br />
Sukladno Strategiji <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH (Narodne novine broj 130/05.) jedinice<br />
područne (regionalne) samouprave (županije) odgovorne su za uspostavu županijskih<br />
centara za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, u dogovoru s općinama i gradovima, uz mogućnost<br />
udruživanja sa drugim županijama. Isto tako, Županije su odgovorne i za provoñenje<br />
sanacije i zatvaranje odlagališta sukladno planu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i uz sufinanciranje.<br />
Glavni ciljevi sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Zadarskoj županiji su:<br />
osigurati takav sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, koji će pomoći postizanju nacionalnih<br />
ciljeva uz poštivanje regionalnih specifičnosti<br />
osigurati isplativ sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u skladu s nacionalnim i meñunarodnim<br />
standardima.<br />
Potreba za suradnjom gradova i općina Županije načelno je već prihvaćena. Na sastanku,<br />
održanom u veljači 2008. godine predstavnici Županije, Grada Zadra i Grada Benkovca<br />
donijeli su Odluku o osnivanju trgovačkog društva EKO d.o.o. za gospodarenje <strong>otpadom</strong>,<br />
koja treba postati vodeći partner i pokretačka snaga u daljnjim naporima oko konačne<br />
uspostave regionalne suradnje na području <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Zadarskoj županiji.<br />
Trgovačko društvo EKO d.o.o., Zadar osnovano je u svibanj 2008. godine. Osnivači, a<br />
ujedno i vlasnici tvrtke EKO d.o.o., su Grad Zadar s 51% vlasničkog udjela, Grad Benkovac<br />
s 26% vlasničkog udjela i <strong>Zadarska</strong> županija s 23% vlasničkog udjela.<br />
U sljedećoj fazi potrebno je izraditi potrebne statutarne akte te definirati, uskladiti i prihvatiti<br />
financijske i tehničke uvjete, potrebne za uspostavljanje odgovarajućeg pravno validnog<br />
oblika regionalne suradnje. U tom smislu potrebno je poduzeti sljedeće:<br />
imenovati tvrtku „EKO“ d.o.o. vodećom stranom tijekom nastavka procesa<br />
pregovaranja i provedbe tehničko-ekonomske analize<br />
ishoditi odluke gradova i općina u sastavu Županije o njihovom daljnjem sudjelovanju u<br />
procesu, a koja će rezultirati potpisivanjem pisma namjere<br />
utvrditi usluge koje će biti uključene u zajednički ugovor<br />
izraditi troškovnik za pružanje usluga koje će proizlaziti iz ugovora<br />
pripremiti projektnu dokumentaciju za izgradnju pretovarnih stanica i ŽCGO<br />
započeti izgradnju pretovarnih stanica i ŽCGO, te ostvariti početak njihovog rada<br />
najkasnije do 31. prosinca 2011. g.<br />
6.2. Tumačenja Zakona o otpadu i <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u RH<br />
Sukladno „Zakonu o otpadu“ (Narodne novine, broj 178/2004.), potrebno je definirati<br />
koncesije za obavljanje djelatnosti <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, te pravo gradnje i korištenja<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 139
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
grañevina i ureñaja namijenjenih obavljanju tih djelatnosti, i to za skupljanje, oporabu i<br />
zbrinjavanje otpada. Koncesija se dodjeljuje se na rok:<br />
do 30 godina za opasni otpad i termičku obradu otpada, te za gradnju grañevina i<br />
obavljanje djelatnosti zbrinjavanja komunalnog otpada<br />
do 10 godina za posebne kategorije otpada<br />
do 5 godina za komunalni otpad.<br />
Odluka o dodjeli koncesije sadrži osobito:<br />
odreñenje djelatnosti za koju se dodjeljuje<br />
način, uvjete i vrijeme obavljanja djelatnosti<br />
ovlaštenja davatelja koncesije<br />
prava i obveze ovlaštenika koncesije, uključujući i pravo gradnje te obvezu održavanja<br />
grañevina<br />
visinu koncesijske naknade te druga pitanja od značenja za obavljanje djelatnosti.<br />
Odluku o dodjeli koncesije za djelatnosti i grañevine vezane uz opasni otpad i termičku<br />
obradu otpada, te za posebne kategorije otpada i komunalni otpad ako se djelatnost obavlja<br />
za dvije ili više županija, donosi Vlada Republike Hrvatske ili tijelo koje ona ovlasti. Ugovor o<br />
koncesiji zaključuju Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog ureñenja i graditeljstva te<br />
ovlaštenik koncesije.<br />
Odluku o dodjeli koncesije za djelatnosti i grañevine vezane uz posebne kategorije otpada<br />
te komunalni otpad, kada se one obavljaju za područje više gradova i općina unutar područja<br />
županije, donosi županijsko poglavarstvo. Ugovor o koncesiji zaključuju župan i ovlaštenik<br />
koncesije.<br />
Odluku o dodjeli koncesije za djelatnosti i grañevine vezane uz komunalni otpad ako se<br />
djelatnost obavlja za područje grada ili općine, donosi gradsko ili općinsko poglavarstvo.<br />
Ugovor o koncesiji zaključuju gradonačelnik ili načelnik općine i ovlaštenik koncesije.<br />
Na temelju odluke o koncesiji zaključuje se ugovor o koncesiji. Ugovorom o koncesiji<br />
detaljno se razrañuju prava i obveze davatelja i ovlaštenika koncesije, odreñena odlukom o<br />
dodjeli koncesije, jamstva ovlaštenika koncesije, uvjeti otkaza ugovora, način razrješenja<br />
odnosa u slučaju prestanka ugovora prije isteka roka na koji se koncesija dodjeljuje te pitanje<br />
vlasništva na grañevinama i ureñajima za gospodarenje <strong>otpadom</strong>.<br />
U slučaju prestanka koncesije, ovlaštenik koncesije dužan je uspostaviti prijašnje stanje,<br />
ako ugovorom o koncesiji nije drugačije ugovoreno.<br />
U skladu s dopisom od 15. svibnja 2008. g., tumačenje „Zakona o otpadu” i „<strong>Plan</strong>a<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Republici Hrvatskoj 2007.-2015.”, zatraženo od Ministarstva zaštite<br />
okoliša, prostornog ureñenja i graditeljstva, a vezano za rad županijske tvrtke za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong>, uključuje sljedeće:<br />
„Temeljem dopisa <strong>Zadarske</strong> županije u svezi tumačenja 'Zakona o otpadu' (Narodne<br />
novine, broj 178/2004. i 111/2006.) te '<strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u RH za razdoblje<br />
2007.-2015. godine' (Narodne novine, broj 85/2007.) Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog<br />
ureñenja i graditeljstva dostavlja sljedeće odgovore po pitanjima kako slijedi:<br />
1. Donošenjem „<strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u RH za razdoblje 2007.-2015. godine“<br />
odreñena je dinamika aktivnosti za gradnju CGO-a. U skladu s navedenim Zakonom<br />
osnovana županijska tvrtka za gospodarenje <strong>otpadom</strong> nije obavezna dobiti koncesiju<br />
za gradnju grañevina i obavljanje djelatnosti zbrinjavanja komunalnog otpada, odnosno<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 140
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
izgradnju Županijskog centra gospodarenje <strong>otpadom</strong>.<br />
2. Ugovor <strong>Zadarske</strong> županije sa svim gradovima i općinama o zajedničkom osnivanju i<br />
korištenje budućeg Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> može zamijeniti<br />
navedenu koncesiju koja tada nije potrebna<br />
3. Uspostavom budućeg županijskog ili regionalnog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>,<br />
jedinice lokalne samouprave će i nadalje, temeljem članka 15. 'Zakona o otpadu', biti<br />
odgovorne za gospodarenje komunalnim <strong>otpadom</strong> i meñusobnu suradnju uz<br />
koordinaciju županije radi osiguranja provedbe propisanih mjera za odvojeno<br />
prikupljanje otpada.<br />
4. Svaka jedinica lokalne samouprave odgovorna je za gospodarenje komunaInim<br />
<strong>otpadom</strong> na svom području, kako je već navedeno pod točkom 3. ovog dopisa te<br />
odgovara za sakupljanje i odvoz komunalnog otpada na svom području i dužna je<br />
skupljeni otpad predati ovlaštenoj osobi za obradu, oporabu i/ili zbrinjavanje uz<br />
ispunjeni prateći list, a osnovana županijska tvrtka EKO d.o.o. gospodari djelatnošću<br />
obrade, oporabe i/ili zbrinjavanja komunalnog otpada.<br />
6.3. Upravljanje sustavom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
<strong>Zadarska</strong> Županija, Grad Zadar i Grad Benkovac, osnovali su EKO d.o.o. za gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong>. Ta je županijska komunalna tvrtka u potpunosti u javnom vlasništvu. Županijska<br />
komunalna tvrtka će uz pomoć sredstava prikupljenih iz jedinica lokalne/regionalne<br />
samouprave i sredstvima fondova financirati gradnju Županijskog centra za gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong>. U skladu s odlukom Osnivača, tvrtka može o ulaganju u Centar sklopiti ugovor o<br />
javno-privatnom parternstvu s odabranim privatnim partnerom. Osnivači će voditi nadzor nad<br />
provedbom sklopljenog ugovora.<br />
Tvrtka EKO d.o.o. će voditi gradnju Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> do<br />
uspostave sustava, upravlja sustavom <strong>gospodarenja</strong> otpada za čitavu Županiju, koordinira<br />
rad lokalnih komunalnih tvrtki i organizira odvoza otpada od pretovarnih stanica do<br />
Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>.<br />
Privatni partner se može uključiti u financiranje i gradnju postrojenja za mehaničko-biološku<br />
obradu komunalnog otpada (MBO) te nakon gradnje može sudjelovati u upravljanju<br />
ugovoreno vremensko razdoblje (10-15 godina).<br />
6.4. Postojeći sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
U tablici 6.4-1. navedene su tvrtke koje se bave sakupljanjem otpada te postojeća<br />
odlagališta otpada u gradovima i općinama <strong>Zadarske</strong> županije.<br />
Tablica 6.4-1. Tvrtke za sakupljanje otpada i postojeća odlagališta otpada u gradovima i općinama<br />
<strong>Zadarske</strong> županije (podaci dobiveni iz Upitnika, veljača 2007. g.)<br />
GRAD / Općina Tvrtka za sakupljanje otpada Odlagalište otpada<br />
BENKOVAC Benković d.o.o. Čelinka (Jagodnja Gornja)<br />
BIOGRAD NA MORU Bošana d.o.o. Baštijunski brig (Biograd)<br />
NIN / Vrsi Čistoća d.o.o. Zadar Diklo (Zadar)<br />
OBROVAC Infra-grad d.o.o. Bilišane<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 141
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
GRAD / Općina Tvrtka za sakupljanje otpada Odlagalište otpada<br />
PAG Komunalno društvo Pag d.o.o. Sv. Kuzam (Pag)<br />
ZADAR Čistoća d.o.o. Zadar Diklo (Zadar)<br />
Bibinje Čistoća d.o.o. Zadar Diklo (Zadar)<br />
Galovac Čistoća d.o.o. Zadar Diklo (Zadar)<br />
Gračac Komunalno d.o.o. Gračac Stražbenica<br />
Jasenice Eko Flor Plus d.o.o. Dračevac<br />
Kali Hripa d.o.o. Zarabaniž<br />
Kolan Komunalno društvo Pag Sveti Kuzam (Pag)<br />
Kukljica Čistoća d.o.o. Zadar Diklo (Zadar)<br />
Lišane Ostrovičke Rivina Jaruga Skradin Draga, Skradin<br />
Novigrad Adriatik Blizna d.o.o. Diklo (Zadar)<br />
Pakoštane Bošana d.o.o. Baštijunski Brig (Biograd)<br />
Pašman JKU, Otok Pašman Baštijunski Brig (Biograd)<br />
Polača Komunalni pogon općine Polača Čelinka (Jagodnja Gornja)<br />
Poličnik Čistoća d.o.o. Zadar Diklo (Zadar)<br />
Posedarje Čistoća d.o.o. Zadar Diklo (Zadar)<br />
Povljana Komunalno društvo Povljana Vulina draga<br />
Preko Otok Ugljan d.o.o. Diklo (Zadar)<br />
Privlaka Čistoća d.o.o. Zadar, Krtić Diklo (Zadar) i Sabunike<br />
Ražanac Čistoća d.o.o. Zadar Diklo (Zadar)<br />
Sali Komunalno društvo „Dugi Otok i Zverinac“ Diklo (Zadar)<br />
Starigrad Argyruntum d.o.o. Samograd<br />
Stankovci Michieli-Tomić d.o.o. Bikarac (Šibenik)<br />
Sukošan Čistoća d.o.o. Zadar Diklo (Zadar)<br />
Sveti Filip Jakov "Loši" Pakoštane Baštijunski Brig (Biograd)<br />
Škabrnja Čistoća d.o.o. Zadar Diklo (Zadar)<br />
Tkon JKU "Prvenj" Tri luke<br />
Vir Čistoća d.o.o. Zadar Diklo (Zadar)<br />
Vrsi (vidi: NIN) Čistoća d.o.o. Zadar Diklo (Zadar)<br />
Zemunik Donji Čistoća d.o.o. Zadar Diklo (Zadar)<br />
6.5. Administrativne i operativne aktivnosti<br />
Da bi se postigli budući ciljevi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Županiji, za izvršenje potrebnih<br />
aktivnosti potrebno je uključiti niz javnih službi i privatnih poduzeća. Taj rad obuhvaća:<br />
izradu detaljnih planova <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> jedinica lokalne samouprave i<br />
proizvoñača otpada<br />
praćenje i nadzor nad uslugama/poslovima postupanja <strong>otpadom</strong> (uklj. odlaganje)<br />
osiguranje potrebne komunikacije s proizvoñačima otpada.<br />
Glavne administrativne i operativne aktivnosti, potrebne za svako od gore spomenutih<br />
većih područja, navedene su u tablici 6.5-1. U tablici se daju i napomene o službama,<br />
odnosno poduzećima koja trebaju biti uključena pri rješavanju svakog pojedinog zadatka.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 142
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Tablica 6.5-1. Raspodjela odgovornosti u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH<br />
A k t i v n o s t<br />
Legislativa i podzakonski akti<br />
o postupanju s <strong>otpadom</strong><br />
Dugoročna strategija i<br />
planiranje<br />
Detaljno planiranje usluga,<br />
razine usluga i vrste (načini)<br />
pribavljanja<br />
Sklapanje ugovora s privatnim<br />
sektorom<br />
Sakupljanje komunalnog<br />
krutog otpada iz kućanstava i<br />
od drugih proizvoñača otpada<br />
povezanih s uslugom<br />
sakupljanja komunalnog<br />
krutog otpada<br />
Sakupljanje komunalnog<br />
krutog otpada iz<br />
komercijalnih, odnosno<br />
industrijskih poduzeća, ureda<br />
i javnih ustanova (škole,<br />
bolnice i sl.) koje nisu<br />
povezane s uslugom<br />
sakupljanja komunalnog<br />
krutog otpada<br />
Odvojeno sakupljanje<br />
reciklabilnih materijala (papir,<br />
karton, staklo/boce, plastika,<br />
limenke, organski kuhinjski<br />
otpad i sl.) iz kućanstava i od<br />
drugih relevantnih<br />
proizvoñača reciklabilnih<br />
otpadnih materijala<br />
Odvojeno sakupljanje<br />
posebnih tokova otpada (eotpad,<br />
stara ulja, akumulatori,<br />
Ni-Cd baterije, otpad iz<br />
zdravstva itd.)<br />
Reciklažno dvorište<br />
(privremeno skladištenje<br />
odabranih tokova otpada i<br />
reciklabilnih materijala)<br />
O d g o v o r n a t i j e l a i nadležnost<br />
M Z O P U G Županija<br />
Gradovi /<br />
Općine<br />
EKO d.o.o.<br />
A. Pravna i regulatorna pitanja<br />
Izrada i izdavanje Primjena Izrada i izdavanje<br />
potrebnih zakona nacionalno lokalnih propisa o<br />
o otpadu<br />
zakonodavstvo otpadu<br />
Izrada<br />
Nacionalne<br />
strategije<br />
<strong>gospodarenja</strong><br />
komunalnim<br />
<strong>otpadom</strong><br />
B. Pitanja planiranja <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Izrada<br />
Izrada lokalnih i<br />
Županijskog regionalnih planova<br />
plana<br />
i programa<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>gospodarenja</strong><br />
komunalnim komunalnim<br />
<strong>otpadom</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Izrada smjernica<br />
za PSP na<br />
području usluga<br />
<strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong><br />
<strong>Plan</strong>iranje<br />
prijevoza, ureñaja<br />
za preradu i<br />
odlaganje otpada<br />
<strong>Plan</strong>iranje<br />
sakupljanja,<br />
prijevoza i<br />
reciklaže otpada<br />
Skupljanje otpada<br />
i reciklabilnih<br />
materijala<br />
C. Poslovi postupanja <strong>otpadom</strong><br />
Izvršenje usluge<br />
ako se dokaže<br />
najprikladnijom<br />
Izvršenje ove<br />
usluge ako se<br />
dokaže<br />
najprikladnijom<br />
Izvršenje ove<br />
usluge ako se<br />
dokaže<br />
najprikladnijom<br />
Izvršenje ove<br />
usluge ako se<br />
dokaže<br />
najprikladnijom<br />
Izvršenje ove<br />
usluge ako se<br />
dokaže<br />
najprikladnijom<br />
Prijevoz / prijenos<br />
otpada, prerada,<br />
odlaganje i<br />
reciklaža otpada<br />
Preuzimanje<br />
regionalne<br />
suradnje u vezi<br />
<strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong>, ako se<br />
pokaže prikladnim<br />
Preuzimanje<br />
regionalne<br />
suradnje u vezi<br />
<strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong>, ako se<br />
pokaže prikladnim<br />
Preuzimanje<br />
regionalne<br />
suradnje u vezi<br />
<strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong>, ako se<br />
pokaže prikladnim<br />
Preuzimanje<br />
regionalne<br />
suradnje u vezi<br />
<strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong>, ako se<br />
pokaže prikladnim<br />
Preuzimanje<br />
regionalne suradnje<br />
u vezi<br />
<strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong>, ako se<br />
pokaže prikladnim<br />
Privatni<br />
sektor<br />
Sklapanje<br />
sporazuma o<br />
sakupljanju<br />
tijekom 4-6 godina<br />
uz periodično<br />
ponovno nuñenje<br />
(ako nije javna<br />
služba)<br />
Izravno sklapanje<br />
ugovora o<br />
sakupljanju s<br />
proizvoñačima<br />
otpada (ako nije<br />
javna služba)<br />
Djelovanje u<br />
skladu s drugim<br />
sporazumima o<br />
sakupljanju<br />
otpada ili kao<br />
samostalan<br />
projekt<br />
Djelovanje u<br />
skladu s drugim<br />
sporazumima o<br />
sakupljanju<br />
otpada ili kao<br />
samostalan<br />
projekt<br />
Djelovanje u<br />
skladu s drugim<br />
sporazumima o<br />
sakupljanju<br />
otpada ili kao<br />
samostalan<br />
projekt<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 143
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
O d g o v o r n a t i j e l a i nadležnost<br />
Gradovi /<br />
Privatni<br />
A k t i v n o s t M Z O P U G Županija<br />
EKO d.o.o.<br />
Općine<br />
sektor<br />
Sklapanje i<br />
provedba ugovora<br />
o projektiranju i<br />
Pročišćavanje reciklabilnih<br />
izgradnji ili<br />
materijala u ureñaju za<br />
ugovora o<br />
materijalnu oporabu (MRF)<br />
projektiranju,<br />
izgradnji i<br />
upravljanju<br />
Ugovaranje<br />
projektiranja i<br />
Izvršenje ove<br />
Ureñaj za reciklažu<br />
izgradnje ili<br />
usluge ako se<br />
grañevinskog i otpada od<br />
projektiranja,<br />
dokaže<br />
rušenja<br />
izgradnje i<br />
najprikladnijom<br />
upravljanja (ako<br />
nije javna služba)<br />
Ugovaranje<br />
projektiranja i<br />
Izvršenje ove<br />
izgradnje ili<br />
Uspostava i rad pretovarnih<br />
usluge ako se<br />
projektiranja,<br />
stanica (transfer-stanica)<br />
dokaže<br />
izgradnje i<br />
najprikladnijom<br />
upravljanja (ako<br />
nije javna služba)<br />
Ugovaranje<br />
U slučaju da se ne prijevoza otpada s<br />
Prijevoz otpada izmeñu<br />
može realizirati gradom/ općinom<br />
pretovarnih stanica (transferangažman<br />
ili temeljem<br />
stanica) i mjesta odlaganja<br />
privatnog sektora regionalne<br />
suradnje<br />
Ugovaranje<br />
Mehaničko-biološka i biološka<br />
projektiranja i<br />
prerada (kompostiranje), a u<br />
Izvršenje ove<br />
izgradnje ili<br />
svjetlu proizvodnje RDF/GIO i<br />
usluge ako se<br />
projektiranja,<br />
termičke obrade otpada<br />
dokaže<br />
izgradnje i<br />
najprikladnijom<br />
upravljanja (ako<br />
nije javna služba)<br />
Ugovaranje<br />
projektiranja i<br />
Izvršenje ove<br />
izgradnje ili<br />
usluge ako se<br />
Energija iz otpada<br />
projektiranja,<br />
dokaže<br />
izgradnje i<br />
najprikladnijom<br />
upravljanja (ako<br />
nije javna služba)<br />
Ugovaranje<br />
projektiranja i<br />
Izvršenje ove<br />
izgradnje ili<br />
usluge ako se<br />
Odlaganje na odlagalištu<br />
projektiranja,<br />
dokaže<br />
izgradnje i<br />
najprikladnijom<br />
upravljanja (ako<br />
nije javna služba)<br />
D. Monitoring/nadzor nad uslugama <strong>gospodarenja</strong> komunalnim krutim <strong>otpadom</strong><br />
Usuglašavanje sa<br />
zakonodavstvom i propisima<br />
Primjena<br />
nacionalnog<br />
zakonodavstva i<br />
propisa<br />
Primjena<br />
nacionalnog i<br />
lokalnog<br />
zakonodavstva i<br />
propisa<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 144
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
A k t i v n o s t<br />
M Z O P U G<br />
O d g o v o r n a t i j e l a i nadležnost<br />
Gradovi /<br />
Županija<br />
EKO d.o.o.<br />
Općine<br />
Privatni<br />
sektor<br />
Usuglašavanje s ugovorenim<br />
standardima (razini kvalitete)<br />
usluge<br />
Praćenje<br />
usuglašavanja s<br />
uslugama<br />
sakupljanja i<br />
drugim uslugama<br />
u podizvoñenju<br />
Praćenje<br />
usuglašavanja s<br />
uslugama prerade<br />
i odlaganja na<br />
odlagalištu u<br />
podizvoñenju<br />
Praćenje količina i protoka<br />
komunalnog krutog otpada<br />
Izdavanje dozvola (licenci)<br />
prijevoznicima otpada<br />
Praćenje<br />
usuglašavanja s<br />
nacionalnim<br />
ciljevima na<br />
području<br />
utvrñenih tokova<br />
otpada<br />
Izrada i<br />
koordinacija<br />
smjernica za<br />
izdavanje<br />
dozvola (licenci)<br />
prijevoznicima<br />
otpada<br />
Praćenje<br />
usuglašavanja s<br />
lokalnim<br />
ciljevima u vezi<br />
utvrñenih tokova<br />
otpada<br />
Prijava podataka<br />
o sustavu<br />
sakupljanja/recikla<br />
že i ureñajima za<br />
preradu u<br />
vlasništvu<br />
grada/općine<br />
Dozvola (licenca)<br />
za prijevoznike<br />
otpada<br />
Prijava podataka<br />
o ureñajima za<br />
preradu i<br />
zbrinjavanje<br />
otpada, koji su u<br />
vlasništvu<br />
regionalne<br />
suradnje s<br />
područja<br />
<strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong><br />
Prijava podataka<br />
gradu/općini i<br />
drugim nadležnim<br />
tijelima uprave<br />
Traženje dozvole<br />
(licence) prije<br />
angažmana na<br />
sakupljanju i<br />
prijevozu otpada<br />
Registracija količina i tokova<br />
proizvodnog (industrijskog,<br />
tehnološkog) i opasnog<br />
otpada<br />
Komunikacija i izrada<br />
materijala za unapreñenje<br />
javne svijesti, edukacija i<br />
informiranje stanovništva<br />
Promicanje minimiziranja<br />
nastajanja i reciklaže otpada<br />
Izrada i<br />
održavanje<br />
nacionalne baze<br />
podataka<br />
Osiguranje općih<br />
smjernica i<br />
sustava<br />
nacionalne<br />
komunikacije<br />
Osiguranje općih<br />
smjernica<br />
Prijava podataka<br />
odgovarajućoj<br />
službi<br />
Prijava podataka<br />
odgovarajućoj<br />
službi<br />
E. Komunikacija s proizvoñačima otpada<br />
Promicanje<br />
minimalizacije<br />
nastanka otpada<br />
putem primjeni<br />
dozvola (licenci)<br />
IPPC<br />
Komunikacija s<br />
javnošću i<br />
proizvoñačima<br />
otpada<br />
Komunikacija s<br />
proizvoñačima<br />
otpada<br />
Prijava podataka<br />
odgovarajućoj<br />
službi<br />
Prijava podataka<br />
odgovarajućoj<br />
službi<br />
Sklapanje i<br />
provedba ugovora<br />
o komunikaciji s<br />
proizvoñačima<br />
otpada<br />
Sklapanje i<br />
provedba ugovora<br />
o komunikaciji s<br />
proizvoñačima<br />
otpada<br />
6.6. Postupak ureñenja imovinsko-pravnih odnosa<br />
Budući da je utvrñeno da se nekretnine na kojima se planira izgradnja Županijskog centra<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije nalaze u vlasništvu Republike Hrvatske, potrebno<br />
je voditi računa o odredbi „Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima“ (Narodne novine,<br />
broj 91/1996., 73/2000., 114/2001. i 141/2006.), članak 35., a u vezi „Zakona o Vladi<br />
Republike Hrvatske“ (Narodne novine, broj 101/1998.), članak 10.<br />
Radi rješavanja imovinsko-pravnog stanja nekretnina u području Županijskog centra<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije potrebno je obratiti se zahtjevom Središnjem<br />
državnom uredu za upravljanje državnom imovinom te nadležno tijelo upoznati s planom<br />
izgradnje i djelovanja Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, kako bi se pronašlo<br />
adekvatno rješenje za te nekretnine (prodaja, darovanje, iskorištavanje temeljem koncesije).<br />
S obzirom da su u obuhvat Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> uključeni dijelovi<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 145
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
navedenih nekretnina, potrebno je, prije svega, provesti parcelaciju i objedinjavanje tih<br />
nekretnina. U tu svrhu treba izraditi geodetski premjer (podlogu) područja, koji će biti priložen<br />
zahtjevu za ishoñenje lokacijske dozvole. Tek po ishoñenju lokacijske dozvole sukladno<br />
člancima 103-108, „Zakona o prostornom ureñenju i gradnji“ (Narodne novine, broj<br />
76/2007.), moguće je u skladu s geodetskim premjerom izvršiti objedinjavanje nekretnina<br />
koje ulaze u obuhvat Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>.<br />
U zahtjevu upućenom Središnjem državnom uredu za upravljanje državnom imovinom<br />
trebalo bi ponuditi sljedeće mogućnosti :<br />
<strong>Plan</strong> A 1.<br />
<strong>Plan</strong> A 2.<br />
<strong>Plan</strong> A 3.<br />
Prijenos nekretnina na području obuhvata Županijskog centra <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije u vlasništvo trgovačkom društvu s ograničenom<br />
odgovornošću za gospodarenje <strong>otpadom</strong> EKO d.o.o. Zadar, a koje je osnovano<br />
s ciljem uspostave sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na području <strong>Zadarske</strong><br />
županije, po cijeni od 1,00 kn.<br />
Davanje koncesije na nekretnine na području obuhvata Županijskog centra<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije trgovačkom društvu s ograničenom<br />
odgovornošću za gospodarenje <strong>otpadom</strong> EKO d.o.o. Zadar, na rok od najmanje<br />
30 godina<br />
Prijenos nekretnina na području obuhvata Županijskog centra <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije u vlasništvo jedinice lokalne samouprave – Gradu<br />
Benkovcu za cijenu od 1,00 kn, pod uvjetom da Grad Benkovac nekretnine koje<br />
mu budu prenesene u vlasništvo unese u temeljni kapital trgovačkom društvu s<br />
ograničenom odgovornošću za gospodarenje <strong>otpadom</strong> EKO d.o.o. Zadar.<br />
Društvenim ugovorom iz prosinca 2007. g., koji su pripremili Grad Zadar, <strong>Zadarska</strong><br />
županija i Grad Benkovac, osniva se nova županijska tvrtka EKO d.o.o.. Cilj osnivanja<br />
Društva je uspostava sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na području <strong>Zadarske</strong> županije.<br />
Na temelju unijetih temeljnih uloga, osnivači u Društvu preuzimaju poslovne udjele kako<br />
slijedi: Grad Zadar preuzima jedan poslovni udio u visini od 51%; Grad Benkovac preuzima<br />
jedan poslovni udio u visini od 26%; i <strong>Zadarska</strong> županija preuzima jedan poslovni udio u<br />
visini od 23%.<br />
6.7. Predmet poslovanja tvrtke EKO d.o.o.<br />
Predmet poslovanja Županijske tvrtke za gospodarenje <strong>otpadom</strong> obuhvaća pružanje<br />
usluga i korištenja pristupa infrastrukturi u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, koje uključuju<br />
sljedeće poddjelatnosti pružanja savjetodavnih usluga, planiranja, provedbe i nadzora:<br />
mjere smanjivanja nastalih količina otpada<br />
razdvajanje otpada na mjestu nastanka<br />
skladištenje i sakupljanje otpada<br />
prijevoz i pretovar otpada<br />
ponovnu uporabu i recikliranja otpada, uključujući trgovinu <strong>otpadom</strong><br />
mehaničko-biološku obradu otpada<br />
oporabu i iskorištavanje vrijednih svojstava otpada, uključujući trgovinu <strong>otpadom</strong> i<br />
proizvodima dobivenim oporabom, recikliranjem i postupcima iskorištavanja vrijednih<br />
svojstava otpada<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 146
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
odlaganje i konačno zbrinjavanje otpada, uključujući trgovinu proizvodima dobivenim<br />
postupcima iskorištavanja vrijednih svojstava otpada na odlagalištima otpada.<br />
Tvrtka EKO d.o.o. pružat će pristup infrastrukturi i druge usluge jedinicama lokalne<br />
samouprave, koje su u vlasničkoj strukturu tvrtke, kao i onih koje nisu u vlasništvu tvrtke na<br />
području <strong>Zadarske</strong> županije i susjednih županija na komercijalnim osnovama.<br />
Tvrtka EKO d.o.o. se osniva s ciljem obavljanja sljedećih djelatnosti, a koje će biti u skladu<br />
s obrazloženjima i objašnjenima kako slijedi:<br />
osnovni predmet poslovanja tvrtke EKO d.o.o. je gospodarenje komunalnih <strong>otpadom</strong>,<br />
neopasnim proizvodnim <strong>otpadom</strong>, grañevinskim <strong>otpadom</strong> i <strong>otpadom</strong> od rušenja te<br />
<strong>otpadom</strong> sličnih svojstava. Tvrtka EKO d.o.o. može odlučiti o proširenju svoje<br />
djelatnosti i na ostale vrste otpada, ukoliko se za to ukaže potreba<br />
djelatnost tvrtke EKO d.o.o. obuhvaća mjere za smanjivanje nastalih količina otpada i<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong> u skladu s važećim zakonima, strategijama i planovima<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> te načelima valjane prakse. Tvrtka EKO d.o.o. se obvezuje da<br />
će usvojiti hijerarhijski sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, poštujući prioritete ponovne<br />
uporabe, recikliranja, oporabe i odlaganja otpada, a prema navedenom redoslijedu<br />
djelatnost tvrtke EKO d.o.o. obavljat će se u dobrosusjedskim odnosima i poštivajući<br />
načela zaštite okoliša te uz potpunu transparentnost prema javnosti, i to u svim<br />
aspektima odlučivanja, rada i financiranja<br />
tvrtka EKO d.o.o. d.o.o. će primjenjivati načelo „onečišćivač plaća“ i obavljati svoje<br />
djelatnosti s ciljem punog povrata troškova i samofinanciranja svojih djelatnosti<br />
tvrtka EKO d.o.o. će koordinirati izgradnju i upravljati Županijskim centrom<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
tvrtka EKO d.o.o. će koordinirati izgradnju te organizirati i upravljati sustavom za<br />
sakupljanje i recikliranje otpada od pretovarnih stanica do Županijskog centra za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
tvrtka EKO d.o.o. će koordinirati sanaciju i zatvaranje postojećih odlagališta<br />
komunalnog otpada u Zadarskoj županiji.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 147
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 148
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
7. Financijski aspekti Županijskog plana <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong><br />
7.1. Uvod<br />
Cjelovit sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije podijeljen je u tri meñusobno<br />
povezana projekta, čija ukupna vrijednost iznosi oko 456 milijuna kn, te uključuje:<br />
izgradnju i upravljanje Županijskim centrom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
izgradnju i organiziranje sustava za sakupljanje i recikliranje otpada<br />
sanaciju i zatvaranje službenih odlagališta komunalnog otpada u Zadarskoj županiji.<br />
Vrijednost investicije izgradnje Županijskog centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u prvoj fazi<br />
iznosi oko 110 milijuna kn, u koju svotu nisu uključeni troškovi budućeg zatvaranja<br />
odlagališta otpada nakon perioda rada od oko 20 godina korištenja, uključujući i postavljanje<br />
završnog pokrovnog sustava, a koje iznosi dodatnih oko 32 milijuna kn. Izgradnja postrojenja<br />
za mehaničko-biološku obradu otpada iznosi oko 75 milijuna kuna (do 100 milijuna kuna).<br />
Vrijednost investicije za izgradnju pretovarnih stanica, nabavu vozila za prijevoz otpada od<br />
pretovarnih stanica do Centra te uspostavljanje sustava recikliranja otpada na području<br />
Županije iznosi oko 30 milijuna kuna. Okvirna vrijednost investicije za izgradnju dviju velikih<br />
(oko 14 milijuna kn) i dviju manjih (oko 8 milijuna kn) pretovarnih stanica procjenjuje se na<br />
oko 22 milijuna kuna.<br />
Za sanaciju 14 odlagališta komunalnog otpada na području <strong>Zadarske</strong> županije (odlagališta<br />
kod Zadra, Benkovca, Biograda, Obrovca, Paga, Sali, Starigrada, Polače, Novigrada,<br />
Gračaca, Lišana Ostrovičkih, Povljane, Tkona i Kali) Fond za zaštitu okoliša i energetsku<br />
učinkovitost je 2005. g. izdvojio oko 123 milijuna kn, što je predstavljalo 51% ukupno<br />
potrebnih sredstava (oko 241 milijuna kn). U meñuvremenu su sanirana i zatvorena<br />
odlagališta otpada u Salima na Dugom otoku i Lišanama Ostrovičkim (na području Općine<br />
Sali djelovala su dva službena odlagališta, dok odlagalište u Općini Novigrad ne ulazi u<br />
kategoriju službenih odlagališta).<br />
Na području <strong>Zadarske</strong> županije trenutno je preostalo 11 službenih odlagališta otpada, i to:<br />
na području Grada Zadra: odlagalište otpada grada Zadra - Diklo<br />
na području Grada Biograda na Moru, odlagalište otpada Baštijunski brig<br />
na području Grada Obrovca, odlagalište otpada Kljakovača<br />
na području Grada Paga, odlagalište otpada Sv. Kuzam<br />
na području Općine Gračac, odlagalište otpada Stražbenica 2<br />
na području Općine Jasenice, odlagalište otpada Dračevac<br />
na području Općine Kali, odlagalište otpada Zarabaniž<br />
na području Općine Polača, odlagalište otpada Čelinka<br />
na području Općine Povljana, odlagalište otpada Vulina Draga<br />
na području Općine Starigrad, odlagalište otpada Samograd<br />
na području Općine Tkon, odlagalište otpada Tri luke<br />
Za izgradnju Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, organiziranje sustava<br />
sakupljanja i recikliranja otpada u Županiji te sanaciju i zatvaranje 11 postojećih službenih<br />
odlagališta komunalnog otpada u Zadarskoj županiji, planiraju se koristiti sljedeći izvori<br />
financiranja:<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 149
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
nepovratna sredstva Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost<br />
nepovratna sredstava Pretpristupnog fonda EU - IPA (<strong>Zadarska</strong> županija predložena je<br />
za financiranje u 2009. g.)<br />
sredstva županijskih, te gradskih, odnosno općinskih proračuna<br />
krediti i<br />
ostali izvori.<br />
7.2. Troškovi i prihodi<br />
Ovim se <strong>Plan</strong>om predviña da se u obračun troškova uključe svi, kapitalni i operativni<br />
troškovi, potrebni za zbrinjavanje otpada u Županiji. Time se obuhvaćaju sve faze projekta,<br />
od gradnje Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, prikupljanja otpada, mjera za<br />
izbjegavanje nastanka otpada, prijevoza, predobrade, obrade i odlaganja otpada te troškova<br />
tijekom i nakon zatvaranja odlagališta do edukacije javnosti. U bilancu troškova uključuju se i<br />
prihodi od prodaje sekundarnih sirovina i energije, dobivene nakon obrade otpada.<br />
Svi ti prihodi i troškovi polazište su za izračun cijene zbrinjavanja jedinične mase (tone)<br />
prikupljenog otpada. U cijenu će biti uključen i trošak naknade, koji je propisan posebnom<br />
uredbom. Naknada će se isplaćivati stanovnicima koji žive u blizini odlagališta, čijim je<br />
nekretninama umanjena tržišna vrijednost zbog blizine odlagališta.<br />
Kad je riječ o naknadi vlasnicima nekretnina i jedinicama lokalne samouprave, koje se<br />
nalaze u zoni utjecaja grañevine čija je isključiva namjena zbrinjavanje otpada, relevantan je<br />
„Pravilnik o mjerilima, postupku i načinu odreñivanja iznosa naknade vlasnicima nekretnina i<br />
jedinicama lokalne samouprave“ (Narodne novine, broj 59/2006.). U članku 2. ovog<br />
Pravilnika utvrñuje se da je „vlasnik ili nositelj drugih stvarnih prava na grañevini namijenjenoj<br />
zbrinjavanju otpada obvezan svaki mjesec uplaćivati naknadu koju rješenjem utvrñuje<br />
upravno tijelo Grada Zagreba, odnosno jedinice lokalne samouprave nadležno za poslove<br />
zaštite okoliša“ (stavak 1), a u svrhu „... namirenja umanjene tržišne vrijednosti nekretnine ...“<br />
(stavak 3), pod kojom se „... podrazumijeva stambena ili stambeno-poslovna grañevina.“<br />
(članak 4, stavak 2). U članku 4. istog Pravilnika, stavak 1, utvrñuje se da „pravo na<br />
umanjenu tržišnu vrijednost nekretnine vlasnik nekretnine ima pod uvjetom da je nekretninu<br />
stekao prije početka gradnje, odnosno sanacije ili rekonstrukcije grañevine namijenjene<br />
zbrinjavanju otpada, da je ista zakonito izgrañena i da se nalazi na udaljenosti do 500 m od<br />
grañevine namijenjene zbrinjavanju otpada.“ Nadalje, u članku 5., stavak 1., Pravilnika<br />
utvrñuje se da „vlasnik nekretnine ... ima pravo na razliku izmeñu tržišne vrijednosti<br />
nekretnine i umanjene vrijednosti nekretnine.“ U Pravilniku se, u člancima 5. i 6., odreñuje<br />
način izračuna te uvjeti isplate razlike izmeñu tržišne vrijednosti nekretnine i umanjene<br />
vrijednosti nekretnine.<br />
Temeljem istog Pravilnika utvrñuju i novčane naknade jedinicama lokalne samouprave.<br />
Tako se u članku 8. Pravilnika odreñuje da su „obveznici plaćanja naknade ... jedinice<br />
lokalne samouprave koje koriste grañevinu namijenjenu zbrinjavanju otpada na području<br />
Grada Zagreba ili druge jedinice lokalne samouprave“ (stavak 2.), a ta naknada iznosi „ ...<br />
30% iznosa po toni zbrinutog otpada“ (stavak 3.). Nadalje se navodi da „jedinice lokalne<br />
samouprave koje se nalaze na otocima plaćaju novčanu naknadu ... po cijeni koja nije veća<br />
od cijene zbrinjavanja otpada koju plaćaju obveznici plaćanja u jedinici lokalne samouprave<br />
na čije se odlagalište dovozi otpad s otoka“ (stavak 4). U istom se članku 8., stavak 5.,<br />
definira da „... Grad Zagreb, odnosno jedinica lokalne samouprave može svojom odlukom u<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 150
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
cijelosti ili djelomično osloboditi druge jedinice lokalne samouprave od plaćanja naknade ...“,<br />
kao i da „Grad Zagreb, odnosno jedinica lokalne samouprave u provedbi odredbi iz ovog<br />
članka ugovorom s drugom jedinicom lokalne samouprave ureñuju meñusobne odnose.“<br />
Završno se (članak 9.) u Pravilniku utvrñuje da su „... jedinice lokalne samouprave dužne u<br />
roku od 6 mjeseci ... od početka rada grañevine namijenjene zbrinjavanju otpada odrediti<br />
granicu od 500 m iz članka 4., stavka 1. ovog Pravilnika unutar koje se primjenjuje pravo na<br />
umanjenu vrijednost nekretnine“ (stavak 1). Kao preduvjet stjecanja naknade „vlasnici<br />
nekretnine ... dužni su u roku od 12 mjeseci od dana ... izgradnje, sanacije ili rekonstrukcije<br />
grañevine namijenjene zbrinjavanju otpada podnijeti zahtjev za umanjenu vrijednost<br />
nekretnine“ (stavak 2).<br />
U projektnoj dokumentaciji, a koja obuhvaća i izračun troškova i prihoda (tzv. cost-benefit<br />
analizu) te Studiju izvodljivosti potrebno je utvrditi predvidljivu cijenu zbrinjavanja otpada,<br />
kojom će se omogućiti samoodrživi rad Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>.<br />
Cijena će biti podložna provjeri, kako ne bi došlo do gubitaka ili pak prevelikog profita. U toj<br />
cijeni moraju biti obuhvaćeni i operativni troškovi, sredstva za kapitalnu gradnju novog<br />
Centra te troškovi održavanja starog (tj. predmetnog) Centra nakon njegovog zatvaranja.<br />
Cilj ovog proračuna je postići takvu cijenu zbrinjavanja otpada, koja neće biti veća od 3%<br />
ukupnog prihoda kućanstava.<br />
7.3. Sredstva uložena u Projekt uspostave sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
u 2006. g.<br />
U 2006. g. <strong>Zadarska</strong> županija provela je natječaje za izradu sljedeće dokumentacije:<br />
8. lipnja 2006. g. potpisala je ugovor za izradu Projekta namjenskih hidrogeoloških<br />
istraživanja mikrozone Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, a u skladu sa<br />
zahtjevom nadležnog poduzeća Hrvatske vode<br />
31. srpnja 2006. g. potpisala je ugovor za Konzultantske usluge uspostave/realizacije<br />
Centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije u 2006. g.<br />
22. prosinca 2006. g. potpisala je ugovor za Utvrñivanje potencijalnih lokacija transfer<br />
postaja i količina otpada za Zadarsku županiju, kao jednu od podloga za pripremu<br />
financijsko-ekonomske analize budućeg sustava sakupljanja otpada u Županiji.<br />
Odabrani konzultant je preporučio Županiji da se javna nabava (i plaćanje) provode putem<br />
subjekta koji je u sustavu PDV-a, čime bi se ostvarila ušteda u visini PDV-a, odnosno 22%<br />
ukupne cijene. Dio sredstva <strong>Zadarska</strong> županija je prebacila na tvrtku Čistoća d.o.o. Zadar,<br />
koja je provela natječaj za provedbu dijela istražnih radova na budućoj lokaciji Centra te<br />
izradu potrebne projektne dokumentacije.<br />
U 2006. g. tvrtka Čistoća d.o.o. je provela natječaje za izradu sljedeće dokumentacije:<br />
18. prosinca 2006. g. potpisala je ugovor za izradu Pripreme geodetske podloge i<br />
popisa katastarskih čestica s pregledom vlasništva, potrebne za uspostavu/realizaciju<br />
Županijskog centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
18. prosinca 2006. g. potpisala je ugovor za izradu Predstudije izvodljivosti Županijskog<br />
centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, potrebne za uspostavu/realizaciju Županijskog<br />
centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Ukupna sredstva, utrošena za financiranje konzultantskih usluga, izradu projektne<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 151
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
dokumentacije i provedbu istraživačkih radova u svrhu uspostave/realizacije Županijskog<br />
centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> iznosila su u 2006. g. 1.415.200,00 kn (s PDV-om). Fond<br />
za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost je u 2006. g. osigurao svotu od 1.245.000,00 kn,<br />
<strong>Zadarska</strong> županija u 2006. g. osigurala je svotu od 83.850,00 kn, dok je tvrtka Čistoća d.o.o.<br />
osigurala sredstva za plaćanje PDV-a, u iznosu od 86.350,00 kuna.<br />
7.4. Sredstva uložena u Projekt uspostave sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
u 2007. g.<br />
U 2007. g. <strong>Zadarska</strong> županija je provela natječaj za izradu sljedeće dokumentacije:<br />
8. lipnja 2006. g. je potpisala ugovor za izradu Projekta namjenskih hidrogeoloških<br />
istraživanja mikrozone Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, u skladu sa<br />
zahtjevom nadležnog poduzeća Hrvatske vode<br />
6. veljače 2007. g. potpisala je ugovor za provedbu nadzora ugovora Izrada projekta<br />
namjenskih hidrogeoloških istraživanja mikrozone potencijalnog Centra za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije u skladu sa zahtjevom Hrvatskih voda<br />
14. ožujka 2007. g. potpisala je ugovor za nabavu usluga trasiranja podzemnog<br />
toka vode, a koje predstavljaju dio Projekta namjenskih hidrogeoloških istraživanja<br />
mikrozone potencijalnog Centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije na<br />
lokaciji zapadno od Biljana Donjih, u skladu sa zahtjevom tvrtke Hrvatske vode<br />
30. ožujka 2007. g. potpisala je ugovor za provedbu Konzultantskih usluga<br />
uspostave/realizacije Centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije u 2007. g.<br />
19. listopada 2007. g. potpisala je ugovor za provedbu Projekta pripremnih radova<br />
na lokaciji sanitarnog odlagališta Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>,<br />
potrebnog za uspostavu/realizaciju Županijskog centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
19. listopada 2007. g. potpisala je ugovor za izradu <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> za<br />
Zadarsku županiju<br />
14. rujna 2007. g. sklopila je ugovor o izradi Geodetskog elaborata – revizija 1:<br />
Područje budućeg Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> u Zadarskoj<br />
županiji u K.O. Biljane Donje i K.O. Suhovare i Geodetskog elaborata Nova lokacija<br />
eksploatacijskog polja Busišta 3 – Grad Benkovac, u K.O. Biljane Donje<br />
12. studenog 2007. g. potpisala je ugovor za izradu Elaborata ureñenja imovinskopravnih<br />
odnosa zemljišta na kojemu se planira izgraditi Županijski centar<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> za Zadarsku županiju“, koja je potrebna za uspostavu,<br />
odnosno realizaciju Županijskog centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
16. studenog 2007. g. potpisala je ugovor za Pripremu djelokruga rada i osnivanje<br />
Županijske tvrtke za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, potrebne za uspostavu/realizaciju<br />
Županijskog centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
26. studenog 2007. g. potpisala je ugovor za izradu Programa regionalne suradnje<br />
izmeñu gradova i općina na području <strong>Zadarske</strong> županije u cilju uspostave/realizacije<br />
Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> za Zadarsku županiju<br />
27. studenog 2007. g. potpisala je ugovor za Radove izmjene piezometarske<br />
ugradnje na bušotini BZO-1, potrebne za uspostavu Županijskog centra za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
u studenom 2007. g. odobrila je početak radova potrebnih za provedbu Geološke<br />
prospekcije i odabira mikrolokacije pozajmišta mineralne sirovine za sanaciju<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 152
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
postojećih odlagališta i izgradnju Županijskog centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, a koja<br />
je potrebna za uspostavu Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>.<br />
U 2007. g. Čistoća d.o.o. provela je natječaj za izradu sljedeće dokumentacije:<br />
<br />
<br />
<br />
3. listopada 2007. g. je potpisala ugovor za provedbu Nadzora nad istražnim<br />
radovima, koji je potreban za uspostavu Županijskog centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
24. listopada 2007. g. je potpisala ugovor za obavljanje Istražnih radova na području<br />
budućeg Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, potrebnih za<br />
uspostavu/realizaciju Županijskog centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
u prosincu 2007. g. je potpisala ugovor za izradu Idejnog rješenja i Studije o utjecaju<br />
na okoliš, potrebnih za uspostavu Županijskog centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
<strong>Zadarska</strong> županija je osigurala sredstva za isplatu drugog obroka za izradu Projekta<br />
Utvrñivanje potencijalnih lokacija transfer postaja i količina otpada za Zadarsku županiju.<br />
Ukupna ugovorena vrijednost projekata tijekom 2007. g. iznosi 4.222.107,00 kn (uključen<br />
PDV). Ukupno utrošena sredstva za financiranje konzultantskih usluga, izradu projektne<br />
dokumentacije i provedbu istražnih radova u svrhu uspostave/realizacije Županijskog centra<br />
za gospodarenje <strong>otpadom</strong> u 2007. g., iznosila su 1.617.694,00 kn (uključen PDV).<br />
Ukupan preostali dio koji će se isplatiti tijekom 2008. g., a na ime cijene projekata<br />
ugovorene u 2007. g., iznosi 2.129.917,00 kuna (uključen PDV).<br />
7.5. <strong>Plan</strong>irana sredstva za provedbu Projekta u 2008. i 2009. g.<br />
7.5.1. Iskaz planiranih aktivnosti<br />
Za uspostavu Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> (ŽCGO) pripremljen je<br />
Program aktivnosti koje uključuje pripremu projektne dokumentacije potrebne za izgradnju<br />
ŽCGO tijekom 2008. i 2009. godine što uključuje sljedeće stručne usluge:<br />
1. Priprema Studije izvodljivosti uključujući analizu troškova i koristi („cost-benefit“<br />
analiza) za konačno odreñivanje lokacija i izgradnju pretovarnih stanica<br />
2. Priprema Studije izvodljivosti uključujući analizu troškova i koristi („cost-benefit“<br />
analiza) za uspostavu/ realizaciju ŽCGO<br />
3. Priprema aplikacije za sufinaciranje uspostave/ realizacije ŽCGO i pretovarnih stanica<br />
(IPA i FZOEU)<br />
4. Izrada Idejnog projekta za ishoñenje lokacijske dozvole za izgradnju ŽCGO<br />
(cjelokupni projekt: sanitarno odlagalište; ulazno-izlazna zona, prometnice i koridori;<br />
mehaničko-biološka obrada; reciklažni pogon; kompostana za zeleni otpad; reciklaža<br />
grañevinskog otpada; objekti za obradu procjednih voda i odlagališnog plina; garaže i<br />
radionice)<br />
5. Izrada Glavnog projekta i Izvedbenog projekta za ishoñenje grañevinske dozvole<br />
pojedinačno i odvojeno za svaki segement ŽCGO-a uključujući:<br />
5.1 sanitarno odlagalište otpada<br />
5.2 ulazno-izlazna zona, prometnice i koridori<br />
5.3 postrojenje za reciklažu otpada<br />
5.4 objekt za kompostiranje zelenog otpada<br />
5.5 objekt za reciklažu grañevinskog otpada<br />
5.6 ureñaji za obradu procjednih voda i odlagališnog plina<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 153
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
5.7 garaže i radionice<br />
5.8 postrojenje za mehaničko-biološku obradu otpada<br />
6. Izrada geodetskih podloga i idejnih projekata za ishoñenje lokacijskih dozvola za<br />
izgradnju pretovarnih stanica (trenutno predviñeno 2 veće i 2 manje pretovarne<br />
stanica)<br />
7. Izrada Glavnog projekta i Izvedbenog projekta za ishoñenje grañevinske dozvole<br />
pojedinačno za svaku pretovarnu stanicu<br />
8. Ostale usluge uključuju: stručno-tehničke savjetodavne usluge i priprema natječaja,<br />
geodetske usluge, imovinsko-pravne usluge, financijsko savjetovanje, prevoñenje<br />
dokumentacije i slično, a u cilju uspostave/realizacije ŽCGO tijekom 2008. i 2009. g.<br />
9. U suradnji s Hrvatskim vodama sufinancirati izradu projektne dokumentacije za<br />
izgradnje akumulacije u cilju korištenja gline, rekultivacijskog sloja i humusa za<br />
izgradnju gornjeg brtvenog sustava sanitarnog odlagališta u sastavu Županijskog<br />
centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i za sanaciju/zatvaranje postojećih odlagališta otpada.<br />
Početak radova na izgradnji Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> planirani su u<br />
prvoj polovici 2010. g.<br />
7.5.2. Okvirna procjena troškova<br />
Stav Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost (FZOEU) je da svi predhodni i<br />
budući troškovi u cilju pripreme projektne dokumentacije za izgradnju ŽCGO se dijele po<br />
ključu: FZOEU 60% / <strong>Zadarska</strong> županija 40%. U dio sredstvava od 40% koje sufinancira<br />
<strong>Zadarska</strong> županija uključena su i sredstva i doprinosi jedinica lokalne samouprave.<br />
U cilju daljnjeg sufinaciranja projektne dokumentacije potrebno potpisati dodatak ugovora<br />
izmeñu Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i <strong>Zadarske</strong> županije.<br />
Broj<br />
Tablica 7.5.2-1. Okvirna procjena troškova stručnih usluga i izrade projektne dokumentacije<br />
Opis planiranih aktivnosti<br />
Neto<br />
cijena<br />
Cijena<br />
(+PDV)<br />
FZOEU<br />
(60%)<br />
<strong>Zadarska</strong><br />
županija<br />
(40%)<br />
1<br />
Studija izvodljivosti za pretovarne<br />
stanice<br />
300.000 366.000 180.000 120.000<br />
2 Studija izvodljivosti za uspostavu ŽCGO 300.000 366.000 180.000 120.000<br />
3 Priprema aplikacije za sufinanciranje 300.000 366.000 180.000 120.000<br />
4 Ostale usluge 600.000 732.000 360.000 240.000<br />
UKUPNO (1+2+3+4) 1.500.000 1.830.000 900.000 600.000<br />
5<br />
Idejni projekt za lokacijsku dozvolu za<br />
uspostavu ŽCGO<br />
1.200.000 1.464.000 720.000 480.000<br />
6.1 Glavni projekt sanitarnog odlagališta 1.200.000 1.464.000 720.000 480.000<br />
6.2 Glavni projekt ulazno-izlazne zone 600.000 732.000 360.000 240.000<br />
6.3 Glavni projekt pogona za reciklažu 900.000 1.098.000 540.000 360.000<br />
6.4<br />
Glavni projekt objekta za kompostiranje<br />
zelenog otpada<br />
200.000 244.000 120.000 80.000<br />
6.5<br />
Glavni projekt objekta za grañevinski<br />
otpad<br />
200.000 244.000 120.000 80.000<br />
6.6<br />
Glavni projekt objekata za obradu<br />
procjednih voda i odlagališnog plina<br />
500.000 610.000 300.000 200.000<br />
6.7 Glavni projekt za garaže i radionice 400.000 488.000 240.000 160.000<br />
UKUPNO (5+6) 5.200.000 6.344.000 3.120.000 2.080.000<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 154
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Broj<br />
Opis planiranih aktivnosti<br />
Neto<br />
cijena<br />
Cijena<br />
+PDV<br />
FZOEU<br />
(60%)<br />
<strong>Zadarska</strong><br />
županija<br />
(40%)<br />
7 Idejni projekt za pretovarne stanice 400.000 488.000 240.000 160.000<br />
8 Glavni projekt za pretovarne stanice 1.200.000 1.464.000 720.000 480.000<br />
UKUPNO (7+8) 1.600.000 1.952.000 960.000 640.000<br />
9 Glavni projekt/MBO 2.000.000 2.440.000 1.200.000 800.000<br />
10 Projekt glina/humus/rekultivacijski sloj 700.000 854.000 420.000 280.000<br />
UKUPNO (9+10) 2.700.000 3.294.000 1.620.000 1,080.000<br />
SVEUKUPNO (1-10) 11.000.000 13.420.000 6.600.000 4.400.000<br />
Okvirna procjena troškova za pripremu projektne dokumentacije tijekom 2008. i 2009. g.<br />
iznosi 11 milijuna kn.<br />
Vrijednost investicije u prvoj fazi za izgradnju Županijskog centra za gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong> je oko 110 milijuna kn, u što nisu uključeni budući troškovi zatvaranja odlagališta.<br />
Troškovi izgradnje postrojenja (ureñaja) za mehaničko-biološku obradu otpada iznose<br />
najmanje 75 milijuna kn, s time da mogu narasti i do 100 milijuna kn.<br />
Okvirna vrijednost investicije za izgradnju dviju velikih (oko 14 milijuna kn) i dviju manjih<br />
(oko 8 milijuna kn) pretovarnih stanica procjenjuje se na oko 22 milijuna kn.<br />
7.5.3. Terminski plan razvoja<br />
Tablica 7.5.3-1. Terminski plan razvoja i pripreme projektne dokumentacije<br />
Broj <strong>Plan</strong>irana aktivnost Početak Završetak<br />
- Program istražnih radova siječanj 2008. srpanj 2008.<br />
- Idejno rješenje i SUO siječanj 2008. prosinac 2008.<br />
1. Studija izvodljivosti za pretovarne stanice rujan 2008. prosinac 2008.<br />
2. Studija izvodljivosti za uspostavu/realizaciju ŽCGO prosinac 2008. ožujak 2009.<br />
3. Priprema aplikacije za sufinanciranje od strane IPA i FZOEU veljača 2009. travanj 2009.<br />
4. Idejni projekt ŽCGO za lokacijsku dozvolu siječanj 2009. travanj 2009.<br />
5.1. Glavni projekt za sanitarno odlagalište otpada srpanj 2009. listopad 2009.<br />
5.2. Glavni projekt za ulazno-izlaznu zonu srpanj 2009. listopad 2009.<br />
5.3. Glavni projekt za postrojenje za reciklažu otpada srpanj 2009. listopad 2009.<br />
5.4. Glavni projekt za objekt za kompostiranje zelenog otpada srpanj 2009. listopad 2009.<br />
5.5. Glavni projekt za objekt za reciklažu grañevinskog otpada srpanj 2009. listopad 2009.<br />
5.6.<br />
Glavni projekt za ureñaje za obradu procjednih voda i<br />
odlagališnog plina<br />
srpanj 2009. listopad 2009.<br />
5.7. Glavni projekt za garaže i radionice srpanj 2009. listopad 2009.<br />
5.8. Glavni projekt za postrojenje za mehaničko-biološku obradu srpanj 2009. listopad 2009.<br />
6. Idejni projekt za pretovarne stanice siječanj 2009. travanj 2009.<br />
7. Glavni projekt za pretovarne stanice srpanj 2009. listopad 2009.<br />
8. Ostale usluge kolovoz 2008. prosinac 2009.<br />
9. Projekt izgradnje gornjeg brtvenog sustava odlagališta prosinac 2008. ožujak 2009.<br />
7.6. Procjena troškova izgradnje i zatvaranja Županijskog centra<br />
za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
Ukupni predviñeni troškovi izgradnje i zatvaranja Županijskog centra za gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong> s potrebnom infrastrukturom i opremom, ali bez postrojenja za mehaničko-biološku<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 155
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
obradu biorazgradivog komunalnog otpada (koji će se financirati zasebno), iznose<br />
143.644.000 kn, od čega će se 63.424.000 kn (oko 44% ukupne investicije) utrošiti na<br />
izgradnju sanitarnog odlagališta komunalnog otpada, 39.820.000 kn (oko 28% investicije)<br />
stajat će potrebna infrastruktura i oprema, dok će cijena zatvaranja sanitarnog odlagališta<br />
nakon isteka njegovog radnog vijeka od 25 ili više godina, a koje se odnosi na izgradnju<br />
završnog pokrovnog (gornjeg) brtvenog sustava, biti oko 40.400.000 kn, tj. 28% predviñene<br />
ukupne investicije (tab. 7.6-1). U navedenu cijenu uključeni su funkcionalni elementi<br />
(grañevine, postrojenja, infrastruktura, oprema) koji će se nalaziti u sastavu Centra, ali ne i<br />
objekti izvan Centra, koji na cjelokupnom području Županije tvore sustav <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> (npr. pretovarne stanice, reciklažna dvorišta, organizacija komunalnih službi, vozni<br />
park za prijevoz i dostavu otpada u Centar i sl.).<br />
Vrijednost investicije u prvoj fazi izgradnje Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>,<br />
koja uključuje ureñenje terena, izgradnju sanitarnog odlagališta, infrastrukture, pogona za<br />
reciklažu i opreme iznosi oko 110 milijuna kn.<br />
Troškovi zatvaranja sanitarnog odlagališta nakon perioda od 20 godina ili duljeg razdoblja<br />
korištenja s izgradnjom završnog pokrovnog sustava iznosi oko 32 milijuna kn.<br />
Troškovi izgradnje postrojenja za mehaničko-biološku obradu otpada (MBO), kao što je već<br />
napomenuto, nisu uključeni u razmatrane troškove izgradnje i zatvaranja Županijskog centra<br />
za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, a iznose oko 75 milijuna kn (10,2 milijuna EUR).<br />
Na sanitarnom odlagalištu otpada Busišta 3, čija je prosječna površina oko 160.000 m 2 (16<br />
ha) tijekom sljedećih 25 godina planira se odložiti oko 2,6 milijuna m 3 otpada.<br />
Radi objašnjenja, ovdje treba dodati da spomenuti period rada odlagališta od 25 godina<br />
predstavlja proračunski vijek trajanja sanitarnog odlagališta otpada, koje će se izgraditi u<br />
sklopu Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>. Meñutim, taj će period vjerojatno biti i<br />
dulji, budući da se u smjernicama EU navode podaci o općoj tendenciji stalnog smanjenja<br />
količine otpada koja se odvozi na odlagališta. Naime, prema tim smjernicama, dio otpada se<br />
prije odlaganja izdvaja i (pred)obrañuje, pa se na sanitarno odlagalište pohranjuje samo već<br />
obrañeni dio iskoristivog otpada.<br />
Tablica. 7.6-1. Procijenjeni troškovi izgradnje i zatvaranja<br />
Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> s potrebnom infrastrukturom i opremom<br />
Broj P R E D M E T Jedinica<br />
A. IZGRADNJA SANITARNOG ODLAGALIŠTA<br />
Jedinična<br />
cijena (kn)<br />
Količina<br />
Ukupno<br />
(kn)<br />
Ukupno<br />
(EUR)<br />
1. Ureñenje plohe sanitarnog odlagališta m² 18 160.000 2.880.000,00 391.837<br />
2. Donji brtveni sustav 54.184.000,00 7.371.972<br />
2.1. Poravnavajući sloj gline (debljina 0,3 m) m³ 112 32.000 3.584.000,00 487.619<br />
2.2. Geotekstil m² 15 160.000 2.400.000,00 326.531<br />
2.3. Donja temeljna geomembrana (HDPE) m² 75 160.000 12.000.000,00 1.632.653<br />
2.4. Sloj za otkrivanje curenja (HDPE GeoNet) m² 75 160.000 12.000.000,00 1.632.653<br />
2.5. Gornja temeljna geomembrana (HDPE) m² 75 160.000 12.000.000,00 1.632.653<br />
2.6. Geotekstil m² 15 160.000 2.400.000,00 326.531<br />
2.7. Drenažni sloj (debljine 0,5 m) m³ 100 80.000 8.000.000,00 1.088.435<br />
2.8. Cijevi za skupljanje procjeda (150 mm PVC - 60 m o/c) m 400 4.500 1.800.000,00 244.898<br />
3. Odvodnja odlagališta ukupno 1.000.000 1 1.000.000,00 136.054<br />
4. Pročišćivač procjednih voda ukupno 2.000.000 1 2.000.000,00 272.109<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 156
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Broj P R E D M E T Jedinica<br />
Jedinična<br />
cijena (kn)<br />
Količina<br />
Ukupno<br />
(kn)<br />
Ukupno<br />
(EUR)<br />
5. Sustav za prikupljanje odlagališnog plina - - - 3.360.000,00 457.143<br />
5.1. Vertikalni zdenci za otplinjavanje kom. 30.000 60 1.800.000,00 244.898<br />
5.2. Kolektorske i poprečne cijevi m 150 4.000 600.000,00 81.633<br />
5.3. Puhač kom. 600.000 2 960.000,00 130.612<br />
ODLAGALIŠTE – UKUPNO 63.424.000,00 8.629.116<br />
B. INFRASTRUKTURA I OPREMA<br />
11. Vaga 30 t kom. 500.000 1 500.000,00 68.027<br />
12. Objekti za pranje guma kom. 50.000 1 50.000,00 6.803<br />
13. Objekti za održavanje kom. 5.000.000 1 5.000.000,00 680.272<br />
14. Ulazna vrata kom. 25.000 1 25.000,00 3.401<br />
15. Snabdijevanje električnom energijom ukupno 1.250.000 1 1.250.000,00 170.068<br />
16. Snabdjevanje vodom ukupno 150.000 1 150.000,00 20.408<br />
17. Ograda m 250 3.500 875.000,00 119.048<br />
18. Pristupna cesta (širine 8 m) m² 120 16.000 1.920.000,00 261.224<br />
19. Područje za istovar otpada (za grañane) ukupno 500.000 1 500.000,00 68.027<br />
20. Oznake i zapreke ukupno 50.000 1 50.000,00 6.803<br />
21. Područje za obradu otpada ukupno 500.000 1 500.000,00 68.027<br />
22. Pogon za recikliranje otpada ukupno 15.000.000 1 15.000.000,00 2.040.816<br />
23. Oprema za reciklažu grañevinskog otpada ukupno 7.500.000 1 7.500.000,00 1.020.408<br />
24. Kompostiranje u hrpama ukupno 6.500.000 1 6.500.000,00 884.354<br />
INFRASTRUKTURA I OPREMA - UKUPNO 39.820.000,00 5.417.687<br />
C. ZATVARANJE ODLAGALIŠTA<br />
25. Završni pokrovni sustav<br />
25.1. Sloj granulata za sakupljanje plina (0,3 m) m³ 100 48.000 4.800.000,00 653.061<br />
25.2. Geotekstil m² 15 160.000 2.400.000,00 326.531<br />
25.3. Gornja geomembrana (HDPE) m² 75 160.000 12.000.000,00 1.632.653<br />
25.4. Geotekstil m² 15 160.000 2.400.000,00 326.531<br />
25.5. Sloj pijeska za drenažu (debljine 0,3 m) m³ 150 32.000 4.800.000,00 653.061<br />
25.6. Gornji sloj gline (debljine 0,5 m) m³ 125 48.000 6.000.000,00 816.327<br />
25.7. Rekultivirajući sloj humusa (debljine 0,3 m) m 3 50 160.000 8.000.000,00 1.088.435<br />
ZAVRŠNI POKROVNI SUSTAV - UKUPNO 40.400.000,00 5.496.599<br />
UKUPNO (A + B + C) 143.644.000,00 19.543.401<br />
7.7. Troškovi izgradnje pretovarnih stanica<br />
Procjenjuje se da će vrijednost investicije za izgradnju pretovarnih stanica na četiri<br />
potencijalne lokacije, nabavu vozila za prijevoz otpada od pretovarnih stanica do Županijskog<br />
centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> te uspostavljanje sustava reciklaže na području Županije<br />
iznositi oko 30 milijuna kn neto.<br />
Okvirna vrijednost investicije za izgradnju dviju velikih (oko 14 milijuna kn) i dviju manjih<br />
(oko 8 milijuna kn) pretovarnih stanica procjenjuje se na oko 22 milijuna kn.<br />
Nakon zatvaranja financijske konstrukcije za izgradnju pretovarnih stanica bit će potrebno<br />
pripremiti projektnu dokumentaciju neophodnu za ishoñenje lokacijske i grañevinske dozvole,<br />
što se planira obaviti tijekom 2009. g. Ukupna sredstva, potrebna za financiranje izrade<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 157
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
projektne dokumentacije, iznosit će oko 1,6 milijuna kn neto.<br />
Procjenjuje se da će troškovi izgradnje pretovarnih stanica, nabave vozila za prijevoz<br />
otpada te uspostave sustava recikliranja otpada na području Županije okvirno iznositi oko<br />
30 milijuna kn neto, a prema sljedećoj specifikaciji:<br />
izgradnja dviju velikih pretovarnih stanica ........................................... 14.000.000,00 kn<br />
izgradnja dviju manjih pretovarnih stanica ............................................ 8.000.000,00 kn<br />
nabava vozila za prijevoz od pretovarnih stanica do Centra ................. 4.000.000,00 kn<br />
nabava mobilne i stacionarne opreme za reciklažu otpada .................. 4.000.000,00 kn<br />
U pripremi je natječaj za izradu Studije izvodljivosti, u koju će biti uključena analiza<br />
troškova i koristi („cost-benefit“ analiza) te će se konačno odrediti broj i lokacije pretovarnih<br />
stanica.<br />
7.8. Troškovi sanacije i zatvaranja odlagališta otpada u Županiji<br />
U okviru uspostave novog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, na području <strong>Zadarske</strong> županije<br />
sanirat će se službena odlagališta otpada. Prema dokumentu „Popis <strong>otpadom</strong> onečišćenog<br />
tla i neureñenih odlagališta na području <strong>Zadarske</strong> županije“, izrañenom u veljači 2005. g. na<br />
temelju članka 70. tadašnjeg „Zakona o otpadu“ (Narodne novine, broj 151/2003.), na<br />
području <strong>Zadarske</strong> županije postojalo je 21 neureñeno službeno odlagalište otpada, i to:<br />
na području Grada Zadra: odlagalište otpada grada Zadra - Diklo, odlagalište otpada<br />
otoka Ista – Beljavka, odlagalište otpada otoka Iža – Svežine, odlagališta otpada<br />
otoka Molata – Hrica i Požar, odlagalište otpada otoka Oliba – Riković dolac,<br />
odlagalište otpada otoka Premude – Medvijak i odlagalište otpada otoka Silbe –<br />
Draga<br />
na području Grada Biograda na Moru, odlagalište otpada Baštijunski brig<br />
na području Grada Obrovca, odlagalište otpada Kljakovača<br />
na području Grada Paga, odlagalište otpada Sv. Kuzam<br />
na području Općine Gračac, odlagalište otpada Stražbenica 2<br />
na području Općine Jasenice, odlagalište otpada Dračevac<br />
na području Općine Kali, odlagalište otpada Zarabaniž<br />
na području Općine Lišane Ostrovičke, odlagalište otpada Draga<br />
na području Općine Polača, odlagalište otpada Čelinka<br />
na području Općine Povljana, odlagalište otpada Vulina Draga<br />
na području Općine Sali, odlagališta otpada Zagračina i Veli Dočić<br />
na području Općine Starigrad, odlagalište otpada Samograd<br />
na području Općine Tkon, odlagalište otpada Tri luke<br />
Treba napomenuti da je odlagalište Grada Benkovca – Kličevica, neposredno prije izrade<br />
gore navedenog Popisa prestalo radom (zatvoreno je), pa se s aspeka navedenog Popisa ne<br />
smatra službenim odlagalištem, iako je predstavljalo službeno odlagalište.<br />
U meñuvremenu je odlagalište Kličevica sanirano, a odlagališta Beljavka, Svežine, Hrica,<br />
Požar, Riković dolac, Medvijak, Draga, Draga (Lišane Ostrovičke), Zagračina i Veli Dočić<br />
zatvorena i sanirana, tako da u ovom trenutku na području <strong>Zadarske</strong> županije postoji 11<br />
službenih odlagališta (u smislu „Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske“, u<br />
kojoj se službena odlagališta otpada definiraju kao veći neureñeni prostori za odlaganje<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 158
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Redni<br />
broj<br />
IX.<br />
otpada, predviñeni odgovarajučim prostorno-planskim dokumentima te su u sustavu<br />
službeno organiziranog odvoza otpada od strane ovlaštenih komunalnih poduzeća).<br />
Svih preostalih 11 službenih odlagališta su „Prostornim planom <strong>Zadarske</strong> županije“<br />
odreñena kao postojeća odlagališta otpada do izvoñenja konačnog rješenja (Prilog B, prema<br />
kartogramu br. 22 iz „Prostornog plana <strong>Zadarske</strong> županije“).<br />
Potrebno je naglasiti kako odlagalište Općine Novigrad nije službeno odlagalište poput<br />
ostalih navedenih odlagališta.<br />
U pogledu sanacije i zatvaranja postojećih odlagališta otpada u Županiji potrebno je<br />
razmotriti dvije moguće opcije za financiranje projekta: (a) financiranje od strane Fonda za<br />
zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost te iz gradskih/općinskih proračuna u 100%-tnom<br />
iznosu i (b) financiranje iz domaćih izvora u kombinaciji s darovnicom EU - Programom IPA,<br />
odnosno s darovnicama drugih meñunarodnih institucija.<br />
Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost dodjeljuje sredstva za pripremu, provedbu<br />
i razvoj programa, projekata i sličnih aktivnosti koje se bave zaštitom, održivim korištenjem i<br />
poboljšanjem okoliša. Jedan od ciljeva Fonda je i sufinanciranje zatvaranja i sanacije<br />
postojećih odlagališta otpada. Maksimalan iznos financijskih sredstava koje Fond za takve<br />
projekte izdvaja iznosi 35-80% ukupnog iznosa investicije. Preostali iznos ukupne investicije<br />
financira se iz gradskih, odnosno općinskih proračuna ili darovnicom od strane Programa<br />
IPA, koji se u Hrvatskoj primjenjuje u razdoblju 2007.-2013. g.<br />
Radi pojašnjenja, ovdje treba reći da je u razdoblju 2007.-2010. g. Hrvatskoj iz Programa<br />
IPA namijenjeno ukupno 589,9 milijuna EUR (4,3 milijarde kn). Potpora se daje u vidu<br />
darovnice, a najveći dozvoljeni iznos pojedinačne financijske pomoći iznosi 75% vrijednosti<br />
pojedinog projekta. Drugi je uvjet za takvu darovnicu utvrñen donjom granicom pojedinačne<br />
investicije (odnosno, vrijednosti projekta), koja ne smije biti manja od 5 milijuna EUR. Prijava<br />
<strong>Zadarske</strong> županije za dodjelu darovnice Programa IPA uključivat će: (a) izgradnju<br />
Županijskog centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>; (b) izgradnju sustava sakupljanja i recikliranja<br />
otpada te (c) sanaciju i zatvaranje postojećih odlagališta otpada.<br />
U Zadarskoj županiji 13 gradova i općina se odazvalo pozivu Fonda za zaštitu okoliša I<br />
energetsku učinkovitost za sanaciju i zatvaranje odlagališta otpada. Na temelju zaprimljenih<br />
prijedloga, Fond je u veljači 2005. g. odlučio bespovratnim sredstvima financirati sanaciju i<br />
zatvaranje odlagališta otpada u ukupnom iznosu od oko 93 milijuna kn, a što predstavlja 43%<br />
ukupno potrebne svote od 214 milijuna kn (tab. 7.8-1). Ostali dio investicije trebao bi se<br />
namiriti iz sredstava jedinica lokalne samouprave (gradovi, općine).<br />
ŽUPANIJA<br />
JEDNINICA<br />
LOKALNE<br />
SAMOUPRAVE<br />
ZADARSKA<br />
56. 1. Općina<br />
Starigrad<br />
Tablica 7.8-1. Dodijeljena sredstava Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost<br />
gradovima i općinama <strong>Zadarske</strong> županije u svrhu sanacije i zatvaranja<br />
odlagališta otpada (veljača 2005. g.)<br />
ODLAGALIŠTE<br />
KOMUNALNOG<br />
OTPADA<br />
Procijenjen<br />
iznos<br />
ukupne<br />
investicije<br />
Sredstva jedinice<br />
lokalne<br />
samouprave<br />
Sredstva<br />
Fonda za zaštitu<br />
okoliša i<br />
energetsku<br />
učinkovitost<br />
Objavljeni kriterij s<br />
obzirom na<br />
položaj jedinice<br />
lokalne<br />
samouprave<br />
SAMOGRAD 390.000,00 kn 78.000,00 kn 312.000,00 kn NACIONALNI<br />
PARK<br />
Sredstva u % iznosu<br />
Jedinica<br />
lokalne<br />
samouprave<br />
Fond<br />
20 80<br />
57. 2. Općina Sali ZAGRAČINA 1.311.600,00 kn 262.320,00 kn 1.049.280,00 kn P.P. Telaščica 20 80<br />
58. 3. Općina Sali VELI DOČIĆ 2.173.340,00 kn 434.668,00 kn 1.738.672,00 kn P.P. Telaščica 20 80<br />
59. 4. Grad Benkovac KLIČEVICA 2.544.320,00 kn 763.296,00 kn 1.781.024,00 kn PDS 30 70<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 159
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
60. 5. Grad Obrovac<br />
BILIŠANE<br />
KLJAKOVAČA<br />
720.000,00 kn 216.000,00 kn 504.000,00 kn PDS 30 70<br />
61. 6. Općina Polača ČELINKA 11.774.010,00 kn 3.532.203,00 kn 8.241.807,00 kn PDS 30 70<br />
62. 7. Općina<br />
Novigrad<br />
BRAVARIĆ 7.407.032,00 kn 2.222.109,60 kn 5.184.922,40 kn PDS 30 70<br />
63. 8. Općina Gračac STRAŽBENICA 9.903.860,00 kn 2.971.158,00 kn 6.932.702,00 kn PDS 30 70<br />
64. 9. Grad Pag SVETI KUZAM 11.124.130,00 kn 5.562.065,00 kn 5.562.065,00 kn OTOK 50 50<br />
65. 10. Općina Tkon TRI LUKE 5.272.940,00 kn 2.636.470,00 kn 2.636.470,00 kn OTOK 50 50<br />
66. 11.<br />
Općina<br />
Povljana<br />
VULINA<br />
DRAGA<br />
9.450.000,00 kn 4.725.000,00 kn 4.725.000,00 kn OTOK 50 50<br />
67. 12. Općina Kali ZARABANIŽ 4.955.950,00 kn 2.477.975,00 kn 2.477.975,00 kn OTOK 50 50<br />
68. 13. Grad Zadar DIKLO 90.306.347,00 kn 58.699.125,55 kn 31.607.221,45 kn 65 35<br />
69. 14.<br />
Grad Biograd<br />
na moru<br />
BAŠTIJUNSKI<br />
BRIG<br />
57.340.000,00 kn 37.271.000,00 kn 20.069.000,00 kn 65 35<br />
UKUPNO 214.673.529,00 kn 121.851.390,15 kn 92.822.138,85 kn - 57 43<br />
Napomena: Općina Lišane Ostrovičke naknadno je uključena, pa stoga nije prikazana u tablici<br />
Meñutim, iz podataka dobivenih upitom koji je dostavljen u predmetnih 13 općina i gradova<br />
<strong>Zadarske</strong> županije do 1. listopada 2006. g., proizlazi da ukupno potrebna sredstva za<br />
sanaciju i zatvaranje odlagališta u tim jedinicama lokalne samouprave iznose oko 240<br />
milijuna kn, od čega je Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost odobrio sredstva u<br />
iznosu od oko 123 milijuna kn, odnosno 51% ukupno potrebnih sredstava (tab. 7.8-2).<br />
Tablica 7.8-2. Plaćeni troškovi sanacije i zatvaranja postojećih odlagališta <strong>Zadarske</strong> županije<br />
od Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost te jedinica lokalne samouprave;<br />
listopad 2006. (svote izražene u kunama)<br />
JLS* / Odlagalište<br />
Ukupna<br />
investicija<br />
Sredstva<br />
Fonda<br />
Sredstva<br />
JLS<br />
Udio<br />
Fonda<br />
Ukupno<br />
utrošeno<br />
Isplaćeno<br />
od Fonda<br />
Zadar / Diklo (s otocima) 90.306.347 45.153.174 45.153.174 50% 13.666.168 8.546.648<br />
Biograd / Baštijunski brig 57.340.000 28.767.000 28.573.000 50% 2.002.386 1.753.925<br />
Gračac / Stražbenica 9.903.860 6.932.702 2.971.158 70% 650.000 324.200<br />
Starigrad / Samograd 7.730.000 6.184.000 1.546.000 80% 215.940 215.940<br />
Obrovac / Kljakovača 1 720.000 504.000 216.000 70% 158.600 504.000<br />
Obrovac / Kljakovača 2 13.780.000 0 13.780.000 0% 0 0<br />
Polača / Čelinka 11.774.010 8.241.807 3.532.203 70% 591.280 436.400<br />
Pag / Sveti Kuzam 11.167.730 5.583.865 5.583.865 50% 322.000 322.000<br />
Povljana / Vulina Draga 9.400.000 4.700.000 4.700.000 50% 839.033 995.502<br />
Tkon / Tri luke 5.272.940 2.636.470 2.636.470 50% 194.590 205.600<br />
Kali / Zarabaniž 4.955.950 2.477.975 2.477.975 50% 402.844 495.500<br />
Novigrad / Bravarić 7.407.032 5.184.922 2.222.110 70% 452.091 301.600<br />
Sali / Veli Dočić 2.173.340 1.738.672 434.668 80% 131.760 358.290<br />
Sali / Zagračina 3.534.242 2.827.394 706.848 80% 212.890 336.550<br />
Sali / Zverinac 220.100 132.060 88.040 60% 0 0<br />
Benkovac / Kličevica 2.544.320 1.871.024 673.296 74% 182.000 211.600<br />
Benkovac / ostala odlagališta 2.586.900 61.842 2.525.058 2% 50.000 50.000<br />
Lišane Ostrovičke / Ostrovica 178.400 137.920 40.480 77% 178.400 137.920<br />
UKUPNO 240.995.171 123.134.826 117.860.345 51% 20.249.982 15.195.675<br />
*JLS - jedinica lokalne samouprave<br />
Procjena troškova zatvaranja i sanacije postojećih odlagališta otpada <strong>Zadarske</strong> županije,<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 160
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
pripremljena u sklopu Programa MEMCI iz 2005. g. od strane danske tvrtke COWI tijekom<br />
rada na „Master <strong>Plan</strong>u“ za zatvaranje i sanaciju odlagališta otpada u Zadarskoj županiji,<br />
iznosi oko 121 milijun kn, od čega bi se od Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost<br />
moglo osigurati oko 67 milijuna kn, odnosno 55% ukupne potrebne svote (tab. 8.8-3).<br />
Tablica 7.8-3. Procjena troškova sanacije postojećih odlagališta (MEMCI 2005. g.; izraženo u kunama)<br />
JLS* / Odlagalište<br />
(MEMCI)<br />
Procjena<br />
svih troškova<br />
Sredstva<br />
Fonda<br />
Sredstva iz<br />
proračuna JLS<br />
Udio Fonda<br />
(%)<br />
Zadar / Diklo (s otocima) * 65.000.000 32.500.000 32.500.000 50%<br />
Biograd / Baštijunski brig 12.000.000 6.000.000 6.000.000 50%<br />
Gračac / Stražbenica 2 12.000.000 8.400.000 3.600.000 70%<br />
Starigrad / Samograd 990.000 792.000 198.000 80%<br />
Obrovac / Kljakovaća 2.310.000 1.617.000 693.000 70%<br />
Polača / Čelinka 5.100.000 3.570.000 1.530.000 70%<br />
Pag / Sveti Kuzam 7.800.000 3.900.000 3.000.000 50%<br />
Povljana / Vulina Draga 1.440.000 720.000 720.000 50%<br />
Tkon / Tri luke 1.860.000 930.000 930.000 50%<br />
Kali / Zarabaniž 2.100.000 1.050.000 1.050.000 50%<br />
Novigrad / Bravarić * 2.000.000 1.400.000 600.000 70%<br />
Sali / Veli Dočić 3.270.000 2.616.000 654.000 80%<br />
Sali / Zagračina 690.000 552.000 138.000 80%<br />
Stankovci 1.230.000 799.500 430.500 65%<br />
Benkovac / Kličevica 3.000.000 2.100.000 900.000 70%<br />
Lišane Ostrovičke / Ostrovica 156.000 109.200 46.800 70%<br />
UKUPNO 120.946.000 67.055.700 53.890.300 55%<br />
* nije uključeno u „Master <strong>Plan</strong>“ (procjena „Trigon“)<br />
Za daljnji rad, sanaciju i zatvaranje tih odlagališta od izuzetnog su značaja odredbe<br />
„Pravilnika o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada za<br />
odlagališta otpada“ (Narodne novine, broj 117/2007.). Pravilnik odreñuje da je za postojeća<br />
odlagališta koja ne zadovoljavaju uvjete utvrñene ovim Pravilnikom, odlagatelj dužan u roku<br />
od jedne godine od stupanja na snagu ovog Pravilnika izraditi plan sanacije i/ili zatvaranja<br />
odlagališta prema uvjetima iz ovoga Pravilnika i dostaviti ga nadležnom tijelu na suglasnost.<br />
Temeljem odobrenih planova sanacije i/ili zatvaranja i uvjeta utvrñenih ovim Pravilnikom,<br />
postojeća odlagališta koja ne zadovoljavaju uvjete utvrñene ovim Pravilnikom moraju biti<br />
sanirana i/ili zatvorena najkasnije do 31. prosinca 2011. g.<br />
7.9. Troškovi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
U jedinicama lokalne samouprave <strong>Zadarske</strong> županije uspostavljene su naknade pokrivanja<br />
troškova odlaganja otpada i odvoza otpada. Kao primjer, u tablici 7.9-1. prikazani su ukupni<br />
operativni troškovi i prihodi od <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u 2004. g.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 161
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
GRAD / Općina<br />
Tablica 7.9-1. Ukupni operativni troškovi i prihodi od <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
u Zadarskoj županiji 2004. g.<br />
T r o š k o v i<br />
sakupljanja i odlaganja na<br />
prijevoza odlagalištu<br />
(kn)<br />
ukupni<br />
operativni<br />
Ukupni prihod<br />
(kn)<br />
Dobit prije<br />
oporezivanja<br />
(kn)<br />
ZADAR 29.384.000 1.048.000 30.432.000 30.432.000 -<br />
BIOGRAD NA MORU 350.000 90.000 440.000 850.000 -<br />
OBROVAC 500.000 - 500.000 500.000 -<br />
PAG 962.000 - 962.000 1.000.000 38.000<br />
Gračac 504.000 76.000 580.000 760.000 180.000<br />
Jasenice 150.000 - 150.000 300.000 150.000<br />
Kali 350.000 50.000 400.000 493.000 93.000<br />
Lišane Ostrovičke 56.000 30.000 86.000 12.000 -74.000<br />
Polača 425.000 43.000 468.000 283.500 -184.500<br />
Povljana 600.000 - 600.000 600.000 -<br />
Sali / Božava 316.000 - 316.000 140.000 -176.000<br />
Starigrad 534.000 86.000 620.000 345.000 275.000<br />
Tkon 106.000 - 106.000 135.000 29.000<br />
U k u p n o 34.237.000 1.423.000 35.660.000 35.850.500 -190.000<br />
Iz tablice je uočljivo da troškovi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u Zadarskoj županiji nisu pokriveni<br />
sadašnjim naknadama od korisnika. Dakle, postojeće naknade su nedovoljne, iz čega<br />
proizlazi zaključak da je sektor otpada danas nedovoljno financiran. Taj problem u izvjesnoj<br />
se mjeri može dovesti u vezu s nedostatkom spremnosti korisnika na plaćanje izvršenih<br />
usluga, a što je meñu stanovništvom Županije uobičajena pojava. Zbog toga je potrebno da<br />
stanovništvo bude bolje obaviješteno o redovnim troškovima i prihodima na području<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Operativni troškovi za odvoz otpada visoki su, prije svega, zbog visokih troškova<br />
održavanja opreme i troškova prijevoza u odvozu sakupljenog otpada na odlagališta.<br />
Nadalje, oprema na odlagalištima uglavnom je u lošem stanju, ako uopće i postoji.<br />
Odlagališta ne nadzire stručno osoblje, štoviše, najčešće na njima i nema stalnih<br />
zaposlenika. Lokacije odlagališta su neadekvatne, posebno s prometnog aspekta, budući da<br />
se većinom nalaze suviše daleko od glavnih cesta.<br />
Povrat troškova za gospodarenje <strong>otpadom</strong> na otocima u sastavu Grada Zadra takoñer se<br />
odvija s velikim teškoćama. Grad Zadar je, kao prva lokalna jedinica samouprave u<br />
Hrvatskoj, započeo i uspješno završio postupak sanacije i zatvaranja odlagališta otpada na<br />
otocima svoje administrativno-teritorijalne jedinice, a što je provedeno prema smjernicama<br />
Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH (Narodne novine broj 130/05.). Meñutim, izravna<br />
posljedica provedene sanacije i zatvaranja svih odlagališta na otocima, znatno su povećani<br />
troškovi odvojenog sakupljanja otpada na otocima, i to zbog prijevoza s otoka na kopno.<br />
Opisana je pojava vidljiva u tablici 7.9-2. Naime, ukupni troškovi <strong>gospodarenja</strong> otpada na<br />
otocima Grada Zadra 2005. g. iznosili su 801.284 kn, dok je od rezidentnog stanovništva<br />
prikupljen prihod od ukupno 250.231 kn. Odatle proizlazi da nepokriveni troškovi još uvijek<br />
ostaju nepokriveni troškovi, tvoreći financijski gubitak od 551.053 kn. U postojećim<br />
okolnostima, svakako i nastavak aktivnosti održavanja čistoće na otocima ne može donijeti<br />
financijske koristi; štoviše, ukoliko se način financiranja, odnosno tarifne stope ne promijene,<br />
subjekti <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> suočavaju se s neizbježnim dodatnim financijskim gubicima.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 162
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Tablica 7.9-2. Troškovi prijevoza otpada (sanacije) s otoka u sastavu Grada Zadra (lipnja 2005. g.)<br />
O t o k<br />
(s periodom provedbe sanacije)<br />
Troškovi prijevoza<br />
otpada (kn)<br />
Prihodi od<br />
grañana (kn)<br />
Nepokriveni<br />
troškovi (kn)<br />
Molat – naselje Molat (X-XII/2005.) 95.992 25.600 70.392<br />
Molat – naselja Brgulje i Zapuntel<br />
(VIII-XII/2005.)<br />
95.992 20.900 75.092<br />
Olib (VIII-XII/2005.) 174.276 26.000 148.276<br />
Ist (XI-XII/2005.) 69.372 15.360 54.012<br />
Iž (VIII-XII/2005) 208.296 137.750 70.546<br />
Premuda (X-XII/2005.) 62.604 13.050 49.554<br />
Silba (XI-XII/2005.) 94.752 11.571 83.181<br />
U k u p n o 801.284 250.231 551.053<br />
7.10. Troškovi provedbe Programa i prihodi Centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
7.10.1. Izračun cijene zbrinjavanja otpada<br />
Ukupna cijena zbrinjavanja otpada predstavlja iznos kojeg komunalnim tvrtkama za<br />
obavljene usluge zbrinjavanja komunalnog otpada plaćaju kućanstva. Ta cijena uključuje<br />
prikupljanje, odvoz, obradu i odlaganje otpada, kao i praćenje stanja (monitoring) okoliša u<br />
okružju lokacija odlagališta tijekom njihova rada te održavanje i monitoring odlagališta nakon<br />
zatvaranja i zakonom propisane rente (do 30 % cijene obrade). Ukupna cijena zbrinjavanja<br />
otpada obuhvaća naknadu koja će se plaćati operativnom djelatniku, zaposlenom na ulazu u<br />
Županijski centar za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, za troškove zbrinjavanja otpada i troškove<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, a koje će podmirivati tvrtka EKO d.o.o. Cijena se izračunava na<br />
temelju pretpostavljenog 20-godišnjeg vijeka rada Centra. Jedinice lokalne samouprave<br />
provjeravaju i, po potrebi, korigiraju ukupnu cijenu zbrinjavanja otpada jednom godišnje.<br />
Koncepcija gradnje Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, prema ovom se <strong>Plan</strong>u<br />
temelji na načelima javnog ulaganja u gradnju, što treba uzeti u obzir prigodom izračuna<br />
cijene zbrinjavanja otpada. Ukupnom cijenom zbrinjavanja otpada moraju se pokriti i svi<br />
troškovi rada, održavanja i daljnjeg proširenja Centra, kao i investicije u Centar, a imajući u<br />
vidu da dio investicija predstavljaju bespovratna ulaganja. Stoga je potrebno u obzir uzeti<br />
sljedeće:<br />
za investiranje u infrastrukturu i opremu Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
s odlagalištem kapaciteta odlaganja prethodno obrañenog otpada za vrijeme prvih pet<br />
godina (prva fazna kazeta odlagališta) koristit će se javna sredstva, od čega će dio<br />
predstavljati bespovratna sredstva, zbog čega se smanjuje ukupna cijena zbrinjavanja<br />
otpada; daljnja fazna gradnja odlagališta (s kazetama kapaciteta za po pet godina) na<br />
površini odlagališta, dostatnoj za period od 20-25 godina odlaganja otpada, financira se<br />
iz ostvarenih prihoda zbrinjavanja otpada i ulazi u ukupnu cijenu zbrinjavanja otpada<br />
za postrojenje za obradu otpada (MBO) koristit će se javna ili privatna ulaganja, a<br />
povrat tih sredstava uračunava se u ukupnu cijenu zbrinjavanja otpada<br />
uvoñenje dodatne opreme financira se iz ostvarenih prihoda zbrinjavanja otpada i ulazi<br />
u ukupnu cijenu zbrinjavanja otpada<br />
svi troškovi rada Centra, režijski i administrativni troškovi, kao i troškovi obrade<br />
otpadnih voda ulaze u ukupnu cijenu zbrinjavanja otpada<br />
svi troškovi sustava zbrinjavanja otpada na razini Županije, upravljanje sustavom<br />
prikupljanja i prijevoza otpada od pretovarnih stanica do Centra, uključujući i prosječne<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 163
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
troškove prijevoza otpada u svim dijelovima Županije, takoñer ulaze u ukupnu cijenu<br />
zbrinjavanja otpada<br />
troškovi prijevoza otpada od mjesta skupljanja (grad, otok, općina, pretovarna stanica i<br />
sl.) jedinstveni su za sve gradove i općine, bez obzira na udaljenost od Centra.<br />
Na temelju navedenog proizlazi da se ukupna cijena zbrinjavanja otpada, koja se u<br />
konačnici naplaćuje kućanstvima, umanjuje za udio bespovratnih sredstava, prihode od<br />
prodaje sekundarnih sirovina, prihode od odlaganja i obrade inertnog i neopasnog<br />
proizvodnog otpada te ostalih prihoda, preračunato na iznose po toni otpada.<br />
Procijenjeni troškovi gradnje Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> polazište su za<br />
izračun ukupne cijene zbrinjavanja otpada, koja će se točno utvrditi kad se definitivno<br />
odabere tehnologija obrade komunalnog otpada. Takvim će se konceptom gradnje Centra<br />
omogućiti smanjivanje konačne cijene zbrinjavanja otpada koju podmiruju kućanstva.<br />
Cijena zbrinjavanja drugih vrsta neopasnog i inertnog otpada, a koji se djelomično takoñer<br />
obrañuje i odlaže u odlagališne kapacitete Centra formira se prema posebnim, komercijalnim<br />
uvjetima. Ta se cijena, koju plaćaju poslovni subjekti, ne umanjuje zbog sufinanciranja<br />
Centra od strane fondova, ali ostvareni prihod ulazi u obračun smanjivanja konačne cijene<br />
zbrinjavanja komunalnog otpada koju plaćaju kućanstva.<br />
Cijena zbrinjavanja grañevinskog otpada ovisit će o vrsti otpada, o stupnju njegove<br />
sortiranosti, kao i o eventualnom sadržaju i drugih vrsta otpada. Time se indirektno potiče<br />
odvajanje otpada po vrstama, smanjivanje količina nastalog otpada i razvrstavanje otpada<br />
suglasno najboljoj praksi i smjernicama EU.<br />
Predvidljiva naknada za prihvat grañevinskog otpada u optimiranim postrojenjima za<br />
reciklažu (bez transportnih troškova) u Hrvatskoj će se kretati u rasponu od 5-15 EUR/t, pri<br />
čemu će cijena značajno ovisiti o ostvarenoj uspješnosti plasmana recikliranog agregata u<br />
njegovom kvantitativnom i kvalitativnom smislu.<br />
7.10.2. Operativni troškovi rada Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
Troškovi rada uključuju troškove sakupljanja, prijevoza, prerade i zbrinjavanja otpada.<br />
Proračun operativnih troškova za dva scenarija izrañen je na temelju definiranih investicijskih<br />
programa i sadašnje razine troškova u Hrvatskoj. Troškovi uključuju pune troškove rada i<br />
održavanja, kao i pridržaje za buduća ulaganja i zatvaranje nove plohe odlagališta.<br />
Procijenjeni operativni troškovi Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong> za prvu<br />
godinu njegova rada, prikazani su u tablici 7.10.2-1.<br />
Tablica 7.10.2-1. Operativni troškovi za prvu godinu Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
Vrsta aktivnosti (po komponentama Centra) Troškovi (EUR)<br />
Sakupljanje otpada 5.236.000<br />
Prijevoz otpada 507.000<br />
Postrojenje za kompostiranje otpada u hrpama 78.000<br />
Postrojenje za mehaničko-biološku obradu otpada 3.519.000<br />
Postrojenje za materijalnu oporabu otpada 351.000<br />
Ureñaj za grañevinski otpad i otpad od rušenja 310.000<br />
Rad odlagališta 387.000<br />
U k u p n o 10.388.000<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 164
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Oko 50% očekivanih operativnih troškova proizlazi iz sakupljanja komunalnog otpada, pri<br />
čemu se na preradu otpada u privatnom sektoru odnosi oko 30% ukupnog iznosa.<br />
7.10.3. Prihodi od rada Centra<br />
Provedbom predloženih programa ulaganja stvarat će se prihodi od prodaje prerañenog i<br />
reciklabilnog otpada. Troškovi mehaničko-biološke obrade otpada u operativnom proračunu<br />
ne uključuju prihode.<br />
Prihode od reciklaže otpada ostvarit će poduzeća za sakupljanje otpada (komunalna ili<br />
privatna) ili bilo koje poduzeće za gospodarenje <strong>otpadom</strong> u meñuopćinskoj suradnji. U<br />
svakom slučaju, prihodi će djelomično pomoći u pokrivanju operativnih troškova, a time<br />
pridonijeti i smanjenju naknada.<br />
Meñutim, u ovom trenutku tržište reciklaže otpada nije još uvijek dovoljno razvijeno u<br />
Županiji. Poduzeća u privatnom sektoru provode sakupljanje reciklabilnih materijala prema<br />
prilikama.<br />
7.10.4. Troškovi odlaganja otpada<br />
Okvirni troškovi odlaganja otpada, prema iskustvima drugih sredina, uključuju:<br />
isključivo sanitarno odlaganje otpada<br />
sanitarno odlaganje + kompostiranje/recikliranje otpada<br />
sanitarno odlaganje + kompostiranje/recikliranje + MBO otpada<br />
isključivo spaljivanje otpada<br />
25-50 EUR/t<br />
25-50 EUR/t<br />
60-80 EUR/t<br />
60-90 EUR/t.<br />
Kao primjer, navodimo da se trenutna cijena sakupljanja i odlaganja otpada u gradovima<br />
Austrije kreće od 120 EUR/t u Salzburgu do 150 EUR/t u Grazu.<br />
Drugi primjer, odnosi se na odlaganje otpada na odlagalištima ili na pohranu otpada u<br />
pretovarnim stanicama kanadske regije Waterloo-Cambridge (podaci prikazuju stanje na dan<br />
1. siječnja 2005. g.). Naknade (izražene u kunama), koje su stanovnici i tvrtke navedene<br />
regije tada plaćali po toni odloženog/pohranjenog otpada po vrstama, navedene su u tablici<br />
7.10.4-1<br />
Tablica 7.10.4-1 Naknade za odlaganje otpada na odlagalištima i/ili pohranu otpada<br />
u pretovarnim stanicama u regiji Waterloo-Cambridge u Kanadi<br />
(na dan 1. siječnja 2005. g.)<br />
Vrste otpada<br />
Cijena<br />
(kn/t)<br />
Komunalni otpad** 250,00<br />
Posebne vrste otpada<br />
500,00<br />
- žice, stiropor, azbest, prašina i sl. ***<br />
Automobilske gume (promjer do 400 mm, bez obruča)*** 500,00<br />
Odvajanje, recikliranje i kompostiranje otpada<br />
- papir, PET, aluminijska ambalaža<br />
- organski otpad za kompostiranje (lišće, poljoprivredni otpad, grmlje i sl.)<br />
- grañevinski otpad (čisti nasipni materijal, cigla, beton, kamen, i sl.)<br />
- otpadni električni kućanski ureñaji (hladnjaci, štednjaci, zamrzivači sl.)<br />
- glomazni metalni otpad (bicikli, mopedi, i sl.)*<br />
Elektronički otpad<br />
- 1-4 ureñaja (cijena po komadu)<br />
- dodatni ureñaj (cijena po komadu)***<br />
150,00<br />
******<br />
50,00<br />
125,00<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 165
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Cijene termičke obrade i odlaganja komunalnog otpada u nekim europskim državama<br />
(uključujući RH) s uračunatim porezima 2003. g. su iznosile:<br />
TROŠKOVI TERMIČKE<br />
TROŠKOVI<br />
DRŽAVA<br />
OBRADE<br />
ODLAGANJA<br />
kn/t EUR/t kn/t EUR/t<br />
od do od do od do od do<br />
Austrija 750 1.875 100 250 450 975 60 130<br />
Češka Republika 270 533 36 71 240 32<br />
Danska 412 788 55 105 450 825 60 110<br />
Italija 525 675 70 90 675 825 90 110<br />
Mañarska 338 45 75 150 10 20<br />
Nizozemska 600 1.125 80 150 825 975 110 130<br />
Njemačka 375 3.000 50 400 112 1.500 15 200<br />
Portugal 195 735 26 98 94 290 125 386<br />
Španjolska 255 443 34 59 - -<br />
Švedska 225 450 30 60 375 750 50 100<br />
Švicarska 952 127 150 968 20 93<br />
Hrvatska - - - - 150 450 20 60<br />
Grad Zagreb * - - - - 450 60<br />
* Cijena za Grad Zagreb uključuje i trošak sanacije odlagališta<br />
Izvor: Country Reports CEWEP Congress, Amsterdam, September 2004.<br />
7.11. Procjena investicija i izvori financiranja<br />
Za provedbu Strategije daje se procjena potrebnih početnih i ponovnih ulaganja i izvori<br />
financiranja za gospodarenje <strong>otpadom</strong> na području cijele RH u razdoblju 2005.–2025. g., bez<br />
troškova pogona i održavanja, obveza državnog proračuna, te financijske potpore Fonda za<br />
zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, županija i Grada Zagreba te jedinica lokalne<br />
samouprave .<br />
7.11.1. Procjena investicija za modernizaciju i usklañivanje sustava <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> RH s propisima i praksom EU<br />
Procjenjuje se da investicije, potrebne za modernizaciju i usklañivanje sustava<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u cijeloj Hrvatskoj s propisima i praksom EU, iznose ukupno 24.389<br />
milijuna kn (oko 3.252 milijuna EUR). Te investicije po stavkama su prikazane u tablici<br />
7.11.1-1.<br />
Tablica 7.11.1-1. Procjena investicijskih troškova za modernizaciju i usklañivanje<br />
sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u RH s propisima i praksom EU<br />
Redni<br />
broj<br />
1.<br />
2.<br />
Potrebne mjere i objekti/grañevine<br />
C i j e n a<br />
kn<br />
EUR<br />
Opće mjere<br />
- istraživanje i utvrñivanje stvarnog stanja <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u RH<br />
- izrada Programa <strong>gospodarenja</strong> svim vrstama otpada<br />
225.000.000 30.000.000<br />
- uspostava informacijskog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
- prilagodba propisa o otpadu RH propisima EU<br />
Izbjegavanje nastanka otpada<br />
- programi za odgoj i obrazovanje te promidžbu o otpadu<br />
300.000.000 40.000.000<br />
- poticanje čistije proizvodnje i potrošnje<br />
U k u p n o (1 – 2) 525.000.000 70.000.000<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 166
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Redni<br />
C i j e n a<br />
Potrebne mjere i objekti/grañevine<br />
broj<br />
kn<br />
EUR<br />
3. Centri za gospodarenje <strong>otpadom</strong> s biokompostanama 3.450.000.000 460.000.000<br />
4. Mehanizacija za skupljanje otpada 3.255.000.000 434.000.000<br />
5. Sabirališta otpada (reciklažna dvorišta, zbrinjavanje otpada s otoka i sl.) 720.000.000 96.000.000<br />
6. Energane na otpad – 1. faza (Grad Zagreb) 2.175.000.000 290.000.000<br />
7. Energane na otpad – 2. faza 439.000.000 439.000.000<br />
8. Postrojenja za mehaničko-biološku obradu otpada (MBO) 622.000.000 83.000.000<br />
9. Pretovarne (transfer) stanice s baliranjem otpada 480.000.000 64.000.000<br />
10. Dogradnja odlagališta otpada 390.000.000 52.000.000<br />
11. Sanacija odlagališta otpada 2.581.000.000 344.000.000<br />
U k u p n o (3 – 11) 16.965.000.000 2.262.000.000<br />
12. Zbrinjavanje opasnog otpada 937.000.000 125.000.000<br />
13. Zbrinjavanje grañevinskog otpada i otpada od rušenja 712.000.000 95.000.000<br />
14. Zbrinjavanje poljoprivrednog i šumarsko-drvnog otpada 1.500.000.000 200.000.000<br />
15. Zbrinjavanje drugih tokova otpada 1.875.000.000 250.000.000<br />
16. Sanacija starih <strong>otpadom</strong> opterećenih lokaliteta 750.000.000 100.000.000<br />
17. Zbrinjavanje proizvodnog (industrijskog, tehnološkog) i rudarskog otpada 1.125.000.000 150.000.000<br />
U k u p n o (12 – 17) 6.899.000.000 920.000.000<br />
S v e u k u p n o (1 – 17) 24.389.000.000 3.252.000.000<br />
Izvor:<br />
Troškovi za točke 1.–11. preuzeti su iz „Završnog izvješća okvirne nacionalne strategije <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong>“, s naglaskom na komunalni otpad („Carl Bro Consortium“ u okviru Programa EU CARDS za<br />
Hrvatsku, 2003.), a drugi troškovi iz odgovarajućih studija za pojedine vrste otpada.<br />
7.11.2. Izvori financiranja<br />
Za učinkovito ostvarivanje investicija u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> potrebno je<br />
precizno utvrditi i osigurati sve izvore financiranja, kako slijedi:<br />
javni izvori: državni proračun, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost,<br />
županijski proračuni i proračun Grada Zagreba, općinski/gradski proračuni<br />
drugi izvori: komercijalni kapital - tržište „leasinga“ i vlasnički udjeli, koncesije i druga<br />
javno/privatna partnerstva, vlastiti izvori, donacije itd., pretpristupni, kohezijski i<br />
strukturni fondovi EU, meñunarodne financijske institucije s povoljnim kreditima,<br />
kamatama i razdobljem počeka.<br />
<strong>Plan</strong>ira se da se iz javnih sredstava osigura najviše polovina potrebnih sredstava, tj.<br />
12.195 milijuna kn (1.626 milijuna EUR), dok se ostali dio sredstava namiruje iz drugih<br />
izvora.<br />
Procjenjuje se da bi se financiranjem iz javnih izvora u razdoblju 2006.-2015. g. trebale<br />
osigurati sljedeće svote:<br />
proračun Republike Hrvatske<br />
o 7.317 milijuna kn (975 milijuna EUR)<br />
= 30 % ukupno potrebnih ulaganja u sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
= 60 % od sredstava javnih izvora<br />
ciljna skupina: uglavnom, sredstva za energane na otpad i opasni otpad<br />
Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost: procjena investicije<br />
o 2.439 milijuna kn (325 milijuna EUR)<br />
županijski proračuni i proračun Grada Zagreba<br />
o 1.223 milijuna kn (163 milijuna EUR)<br />
općinski /gradski proračuni<br />
o 1.222 milijuna kn (163 milijuna EUR).<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 167
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Za obveze države, koje proizlaze iz Zakona o otpadu (NN 178/04; 111/06), iz državnog bi<br />
se proračuna za ulaganja u sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH u razdoblju 2006.-2015. g.<br />
trebale osigurati sljedeće svote (po godinama):<br />
Godina<br />
C i j e n a<br />
milijuna kn milijuna EUR<br />
2006. 430 57,2<br />
2007. 453 60,3<br />
2008. 537 71,6<br />
2009. 610 81,2<br />
2010. 690 92,0<br />
2011. 760 101,2<br />
2012. 833 111,0<br />
2013. 906 120,8<br />
2014. 1.001 133,4<br />
2015. 1.097 146,3<br />
U k u p n o 7.317 975,0<br />
S obzirom na to da su naknade za gospodarenje <strong>otpadom</strong> u RH relativno niske, potrebno<br />
je planirati njihov stalni postupni rast, koji će biti veći od stope inflacije, pri čemu će se voditi<br />
računa o tome da se razine naknada usklade s načelom „onečišćivač plaća“.<br />
7.12. Financijski aspekti izgradnje i rada Centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
Provedba programa ulaganja zahtijeva utvrñivanje načina i dinamike financiranja ne samo<br />
za ulaganja, nego i za povećane troškove rada, koji proizlaze iz provedbe istoga.<br />
7.12.1. Ulaganja<br />
U kontekstu ovog <strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, svaka rasprava o financiranju može po<br />
svojoj prirodi biti samo proizvoljna.<br />
Financiranje ulaganja bit će realno dostupno iz izvora Vlade RH, iz meñunarodnih izvora te<br />
od Hrvatske banke za razvoj (HBOR).<br />
7.12.1.1. Javni fondovi<br />
Prema Strategiji <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH (Narodne novine broj 130/05.), sredstva za<br />
ulaganja u gospodarenje <strong>otpadom</strong> bit će dostupna iz sljedećih izvora:<br />
Proračun RH s izdvajanjem od 975 milijuna EUR u razdoblju 2006.-2015. g.<br />
Županijski proračuni, za koje Vlada RH u istom razdoblju planira izdvojiti iznos u<br />
vrijednosti od 163 milijuna EUR tijekom istog perioda<br />
Općinski i područni proračuni s planiranim doprinosom Vlade RH, u ukupnom iznosu od<br />
dodatnih 163 milijuna EUR<br />
Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, gdje je za ulaganja u gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong> raspoloživa predviñena protuvrijednost od 325 milijuna EUR.<br />
Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost uspostavljen je posebnim zakonom kao<br />
strukturirani izvanproračunski fond, iz kojega se financiraju projekti i aktivnosti s triju glavnih<br />
područja: (a) zaštita okoliša; (b) energetska učinkovitost i (c) korištenje obnovljivih izvora<br />
energije. Fond je počeo s radom 2004. g. Meñu ciljevima Fonda je i sufinanciranje zatvaranja<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 168
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
i sanacije postojećih odlagališta otpada, kao i nova ulaganja u gospodarenje <strong>otpadom</strong>.<br />
Maksimalni udio financiranja varira izmeñu 35 i 80 % ukupnih troškova projekta.<br />
Strategijom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH (Narodne novine broj 130/05.) utvrñeno je da se<br />
najviše 50% iznosa projektnih troškova može financirati iz javnih fondova.<br />
7.12.1.2. Meñunarodni fondovi<br />
Budući da Hrvatska ima status kandidata za pristup EU, postala su dostupna i sredstva iz<br />
Programa IPA. Program je uspostavljen za sufinanciranje projekata s područja zaštite okoliša<br />
te projekata prijevoza u zemljama-kandidatima, a s ciljem da se tim zemljama pomogne u<br />
usklañenju s pravnom stečevinom (smjernicama i propisima) EU u odgovarajućim sektorima.<br />
Financijska potpora daje se u obliku donacija. Da bi se ta potpora mogla ostvariti troškovi<br />
ciljnih projekata moraju biti veći od 5 milijuna EUR (36,7 milijuna kn). Osim toga, iz tih se<br />
izvora može sufinancirati najviše 75% ukupne vrijednosti ciljnog projekta. Meñutim, zbog<br />
ostvarene razine prihoda u RH, udio sufinanciranja iz pretpristupnih fondova EU značajno su<br />
niži, te nije vjerojatno da prijeñu udio od 50 % ukupne vrijednosti ciljnog projekta.<br />
Maksimalno trajanje implementacije projekta iz navedenih fondova obično iznosi 4 godine.<br />
To znači da bi KRIP scenarija s mehaničko-biološkom obradom otpada mogao biti<br />
sufinanciran iz Programa IPA, budući da je implementacija predviñena u periodu od 2006.-<br />
2009. g.<br />
Sredstva iz Programa IPA raspoloživa su samo tijekom pristupnog perioda, dakle prije<br />
integracije RH u EU. Nakon toga, infrastrukturni projekti ovoga tipa mogu se sufinancirati iz<br />
Kohezijskog fonda EU, takoñer u obliku donacija. Da bi se sredstva iz Programa IPA<br />
osigurala, predmetni projekt mora biti usklañen sa zahtjevima koji proizlaze iz propisa o<br />
zaštiti okoliša te mora biti dokazano kako dotični projekt pridonosi tom usklañenju. I za<br />
projekte koji se kandidiraju za financiranje iz Programa IPA, kao i one, koji se upućuju na<br />
financiranje iz Kohezijskog fonda, moraju postojati dokazi da su financijski izvedivi i isplativi<br />
za širu javnost.<br />
Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD) i Europska investicijska banka (EIB) usuglasile<br />
su se da osiguraju dodatno financiranje za projekte koje podržava Program IPA. Krediti će se<br />
davati u EUR valuti, a uz period odgode koji odgovara razdoblju implementacije, tj. najviše 4<br />
godine. Rok dospijeća kredita iznosi 12-15 godina.<br />
7.12.1.3. Hrvatska banka za obnovu i razvoj (HBOR)<br />
Hrvatska banka za obnovu i razvoj (HBOR) ustanovila je dva programa kreditiranja za koje<br />
se ovaj projekt čini pogodnim, i to: (a) program za obnovu i razvoj komunalne infrastrukture i<br />
(b) program za sufinanciranje ekoloških projekata. Krediti se daju u domaćoj (kn), ali uz<br />
indeksaciju u stranoj valuti.<br />
Navedeni program ima maksimalni rok dospijeća od 15 godina, uključujući i period odgode<br />
od 5 godina. Za drugi program dospijeće kredita obično iznosi 12 godina uz 2 godine<br />
odgode. U izuzetnim slučajevima, za koje se ovaj projekt takoñer čini izglednim, dospijeće<br />
duga može biti 15 godina, a uz period odgode od 5 godina. Kamatna stopa za oba programa<br />
trenutno iznosi 6% godišnje, fiksno tijekom cijelog trajanja kredita. Udio sufinanciranja<br />
sredstvima HBOR-a može dosegnuti do 80% ukupni projektnih troškova.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 169
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
U osnovnom slučaju preliminarne financijske analize, koja je prikazana u poglavlju 8.13.<br />
ovog <strong>Plan</strong>a, uzeta je pretpostavka da će se „financijski paket“ za predmetni projekt sastojati<br />
od 50% sredstava Programa IPA/Kohezijski fond, 25% javnih sredstava (donacije) te od<br />
kredita HBOR-a, koji pokriva preostalih 25% projektnih troškova.<br />
7.12.2. Poslovanje<br />
Povratni troškovi investicijskog programa sadrže ne samo troškove rada i održavanja, nego<br />
i troškove servisiranja svih kredita koji su preuzeti radi financiranja ulaganja. Veličina<br />
troškova za servisiranje duga ovisi o visini kamatne stope i roku dospijeća zajma (period<br />
odgode, vrijeme do dospijeća).<br />
Budući da se smatra da je razina komercijalnih prihoda iz prodaje reciklabilnih materijala i<br />
struje relativno ograničena, naplata naknada za odlaganje i naknade za sakupljanje otpada<br />
morat će pokriti glavninu povratnih troškova.<br />
Odreñivanje naknada za odlaganje, zasnovanih na troškovima, cilj je financijske analize u<br />
sljedećem poglavlju.<br />
7.13. Preliminarna financijska analiza izgradnje i rada Županijskog centra<br />
za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
7.13.1. Financijska izvedivost i isplativost<br />
Da bi projekt bio pogodan za sufinanciranje iz Programa IPA, ključne pretpostavke u<br />
preliminarnoj financijskoj analizi su ocjena financijske izvedivosti i isplativosti projekta.<br />
Financijska izvedivost znači da će prihodi iz naknada za odlaganje, naknade za<br />
sakupljanje otpada i prodaja reciklabilnih materijala pokrivati sve troškove upravljanja<br />
sustavom, a koje će uključivati svakodnevni rad i održavanje, administraciju, troškove<br />
zatvaranja odlagališta, pridržaj za obnovu sredstava i pravovremeno servisiranje duga za sve<br />
projektne kredite. Proračuni troškova, postavljeni u poglavlju 8.10, zaista uključuju<br />
cjelokupne troškove, kojima treba dodati sve troškove servisiranja duga.<br />
Isplativost projekta znači da su naknade koje su potrebne za pokrivanje punih troškova<br />
poslovanja i financiranja prikladne za širu javnost.<br />
Isplativost investicijskog programa prosuñivat će se prema tzv. pokazatelju isplativosti, koji<br />
se definira kao mjesečni račun za odvoz smeća po kućanstvu podijeljen s prosječnim<br />
raspoloživim (nakon oporezivanja) kućnim prihodom u Županiji. Uobičajeno je da taj<br />
pokazatelj ne smije prijeći 1,5% bilo u kojoj godini trajanja projekta.<br />
7.13.2. Načela „onečišćivač plaća“ i „povrat troškova“<br />
Još jedan zahtjev koji mora biti ispunjen da bi se dogodilo (su)financiranje iz fondova,<br />
odnosno programa EU je usuglašenost s načelima „onečišćivač plaća“ i „povrat troškova“. Ta<br />
su načela obuhvaćena Okvirnom smjernicom EU o otpadu. Strategija <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
RH (Narodne novine broj 130/05.) takoñer propisuje obvezu pridržavanja tih načela. Odatle,<br />
kroz financijsku analizu usuglašenosti s oba načela, i potječe ključni element u kalkulaciji<br />
naknada za odlaganje otpada i naknada za otpad.<br />
Načelo „onečišćivač plaća“ podrazumijeva potrebu nastojanja da svaki „proizvoñač“<br />
otpada, kolikogod je to u praksi moguće, plaća naknadu koja pokriva sve troškove<br />
sakupljanja, prijevoza, prerade i odlaganja otpada koji je njegovim djelovanjem nastao. To<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 170
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
znači da će visina naknade biti ovisna o količinama proizvedenog otpada i s razinom pružene<br />
usluge sakupljanja, odnosno učestalošću sakupljanja otpada. To predstavlja značajnu<br />
promjenu u odnosu na dosadašnje odreñivanje kućnih naknada, a koje se temelje na<br />
površini stana (plaća se po 1 m 2 površine).<br />
Načelo povrata troškova znači da svi troškovi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, kako troškovi za rad,<br />
tako i oni za održavanje, servisiranje duga ili kao rezervacija za zamjenu projektnih<br />
sredstava, trebaju biti uključeni u naknade za obradu i odlaganje otpada te odreñivanje visine<br />
naknada.<br />
Ova analiza temelji se na izračunu prosječne naknade za preradu otpada i odlaganje.<br />
Naknada pokriva operativne troškove postrojenja i/ili ureñaja za obradu i odlaganje otpada te<br />
za rezervacije zbog zatvaranja odlagališta, izgradnju novih dijelova odlagališta i obnovu<br />
opreme koja se koristi u raznim postrojenjima i ureñajima. Naknada je izračunata po toni<br />
zaprimljenog otpada.<br />
Naknada za otpad pokriva troškove sakupljanja, uključujući i osiguranje sredstava za<br />
zamjenu vozila, troškove prijevoza, preradu otpada i troškove odlaganja. Ta naknada<br />
izračunata je i za tonu sakupljenog otpada, kao i po jednom kućanstvu. Množenjem<br />
vrijednosti naknade za otpad po toni otpada, s mjesečnom količinom otpada, sakupljenom po<br />
kućanstvu, dobiva se prosječna naknada po kućanstvu, odnosno mjesecu za Županiju.<br />
U praksi, ali i zbog poštivanja načela „onečišćivač plaća“, trebat će uspostaviti različitu<br />
strukturu naknada po kućanstvu. Osnovna naknada bit će utvrñena po jednom odvozu punog<br />
kontejnera zadane veličine. U tom će slučaju visina svote za zbrinjavanje kućnog otpada<br />
ovisiti o veličini i broju kontejnera te o broju odvoza u mjesecu.<br />
7.13.3. Prihod kućanstava<br />
Visina raspoloživog prihoda jedan je od parametara kalkulacije pokazatelja isplativosti. U<br />
Hrvatskoj je, u cjelini, neto-raspoloživa zarada po osobi mjesečno u 2004. g. iznosila 4.173<br />
kn. U Zadarskoj županiji bit će pretpostavljene neto-zarade po osobi u visini od 85% od<br />
županijskog prosjeka. Pretpostavimo li da se po kućanstvu prosječno prihoduje 1,5 osobni<br />
mjesečni dohodak, mjesečni raspoloživi kućni prihod u 2004. g. iznosio je 5.300 kn (720<br />
EUR). Ta svota predstavlja polazište za predviñanje pokazatelja isplativosti. Tijekom perioda<br />
predviñanja, pretpostavit će se da se kućni prihod (po cijenama iz 2006. g.) povećava u<br />
skladu s očekivanim povećanjem stvarnih zarada.<br />
7.13.4. Ostale pretpostavke<br />
Pretpostavljeno je da u Županiji 2005. g. postoji 46.047 kućanstava, tj. jednako kao i u<br />
vrijeme najnovijeg popisa stanovništva 2001. g. U obračun je uzeta stopa povećanja<br />
kućanstava od 1,8% godišnje tijekom cijelog perioda predviñanja. To povećanje odražava<br />
pretpostavljeni porast stanovništva od 1,15% godišnje i postupni pad prosječne veličine<br />
kućanstva s 3,1 člana 2005. g. na 2,7 osoba u 2025. g.<br />
U periodu 2005.-2011. g. računa se sa stvarnim povećanjem prihoda od 5% godišnje, a<br />
nakon toga povećanje prihoda pada na godišnju stopu od 3%. Tečajna stopa HRK/EUR je<br />
7,4 Tijekom cijelog razdoblja trajanja projekta ukalkulirana je tečajna stopa HRK/EUR od 7,4.<br />
Naknada za otpad i obradu otpada te cijena naknade za odlaganje pretpostavljeni su u<br />
iznosu od 100%, što znači da su sva dugovanja uredno (na)plaćena.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 171
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
U okviru analize osnovnog slučaja, investicijski program se do 2009. g. financira po stopi<br />
od 75% iz nacionalnih i meñunarodnih donacija te 25% od zajma HBOR-a. Kredit se temelji<br />
na godišnjoj kamatnoj stopi od 6%, period odgode je 5 godina, a rok dospijeća 15 godina<br />
(dakle, kredit treba biti otplaćen kroz 10 godina). Ulaganja za period 2012.-2014. g. takoñer<br />
će se financirati do visine od 75% iz donacija i zajma HBOR-a uz istu kamatnu stopu, ali s<br />
periodom odgode smanjenim na 2 godine i rokom dospijeća od samo 12 godina. Stoga se<br />
smatra da će se nova ulaganja financirati iz vlastitih sredstava.<br />
7.13.5. Financijske projekcije<br />
Financijske projekcije pokrivat će period dugoročnog programa ulaganja, odnosno<br />
razdoblje od 2006. do 2025. g. Sažetak financijskih projekcija za predloženi scenarij prikazan<br />
je u tablici 7.13.5-1. Sve naknade na razini su cijena iz 2005. g., pri čemu naknade uključuju<br />
PDV po stopi 22 %.<br />
Visina naknade za kućanstva 2010. g. iznosi nešto više od 90 kn mjesečno (u odnosu na<br />
današnju naknadu od 30 kn mjesečno). Glavni razlog ovog povećanja naknada nalazi se u<br />
činjenici da današnje naknade danas pokrivaju samo manji dio punih troškova <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong>. Ukoliko se primijeni načelo potpunog povrata troškova, tipske projekcije pokazuju<br />
da će naknada u prvoj godini implementacije kratkoročnog programa ulaganja iznositi 67 kn<br />
mjesečno.<br />
Tablica 7.13.5-1. Financijska projekcija s ključnim pokazateljima o količinama nastalog otpada<br />
po godinama za osnovni slučaj u razdoblju 2011.-2016. g.<br />
P a r a m e t a r<br />
G o d i n e<br />
2011. 2012. 2013. 2014. 2015. 2016.<br />
Količina otpada (tisuće tona)<br />
Sakupljeni otpad 61,5 64,6 67,9 71,3 74,8 78,6<br />
- promijenjeni postotak - 5 5 5 5 5<br />
Ukupna proizvodnja otpada 243,3 255,7 268,6 282,3 296,6 311,7<br />
- promijenjeni postotak - 5 5 5 5 5<br />
Svota (kn/t)<br />
Naknada za preradu i odlaganje otpada 132 146 146 143 140 134<br />
- promijenjeni postotak - 11 0 -2 -2 -4<br />
Svota (kn/mj.)<br />
Naknade za kućanstva 90 93 94 94 95 96<br />
- promijenjeni postotak - 3 1 1 1 1<br />
Svota (kn/mj.)<br />
Prihodi iz sakupljanja otpada 42 43 45 46 47 49<br />
Naknade za preradu/odlaganje otpada 32 37 39 40 41 41<br />
Ostali prihodi 0 0 0 0 0 0<br />
Troškovi sakupljanja i odvoza otpada 42 43 45 46 47 49<br />
Troškovi prerade/odlaganja otpada 29 31 32 34 35 36<br />
Servisiranje duga 2 7 7 7 6 6<br />
Pokazatelj (%)<br />
Pokazatelj isplativosti 1,26 1,24 1,19 1,14 1,10 1,06<br />
Pokazatelj isplativosti najveći je 2010. g., dakle, prve godine punog rada projekta, kada<br />
iznosi 1,26. Stopa servisiranja duga najveća je sljedeće godine, održavajući tako razinu<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 172
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
pokazatelja isplativosti. Prema tome, isplativost se kreće nešto ispod vrijednosti pokazatelja<br />
od 1,5 %, koji se obično smatra prihvatljivim maksimumom. To znači da bi, ako se prosuñuje<br />
sa stanovišta uobičajenih mjerila, projekt trebao biti prihvatljiv široj javnosti.<br />
Projekt je i financijski izvediv. Uočava se da prihodi od naknada, obrade i odlaganja otpada<br />
svake godine pokrivaju sve operativne i financijske troškove predloženog sustava<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
7.13.6. Alternativni scenariji financiranja<br />
Provedba detaljnije analize rizika i osjetljivosti izvan je predviñenog opsega ovog<br />
preliminarnog financijskog pregleda. U okvirima ovdje predviñenog opsega teme, potrebno je<br />
naglasiti da ključne egzogene varijable u izboru scenarija financiranja predstavljaju: (a)<br />
odabrana visina investicijskih troškova i (b) udio financijskih ulaganja u projekt izmeñu<br />
kredita s jedne i donacija, s druge strane. Budući da će visina troškova biti relevantna<br />
prvenstveno nakon ulaganja koja bi, barem djelomično bila financirana iz posudbi, u ovom će<br />
trenutku biti dovoljno procijeniti učinak varijacija udjela u financiranju duga na financijski<br />
status projekta.<br />
Za pokazatelje tog statusa izabrani su: (a) prosječna naknada za kućanstva i (b) pokazatelj<br />
isplativosti. U pogledu naknada, i dalje je punovrijedna pretpostavka o naknadama<br />
reguliranim na bazi potpunog povrata troškova. To znači da je u ovoj analizi zahtjev<br />
financijske isplativosti ispunjen prema definiciji.<br />
Učinak varijacija udjela visine kredita na naknade za kućanstva te na pokazatelj isplativosti,<br />
sažeto je - za razmatrani scenarij - prikazan u tablici 7.13.6-1.<br />
Tablica 7.13.6-1. Analiza osjetljivosti varijacija udjela kredita na naknade i isplativost projekta<br />
P a r a m e t a r<br />
Udio<br />
kredita<br />
(%)<br />
Naknada za<br />
kućanstva<br />
(kn/mj.)<br />
Pokazatelj<br />
isplativosti<br />
0. Osnovni slučaj 25 102 1,26<br />
Alternative:<br />
1. Financiranje iz donacija 0 102 1,24<br />
2. Financiranje iz kredita 100 105 1,35<br />
3. Jednako krediti i donacije 50 102 1,27<br />
1) Maksimum tijekom operativnog perioda 2010.-2025. g.<br />
Vidimo da niti u jednom razmatranom slučaju pokazatelj isplativosti nije blizu uobičajenog<br />
praga od 1,5%. Glavni razlog tome je činjenica da se na troškove servisiranja duga odnosi<br />
relativno mali udio ukupnih povratnih troškova. Naime, uobičajeno je da varijacije u<br />
troškovima servisiranja duga imaju veliki učinak na vrijednost pokazatelja isplativosti, i to s<br />
maksimalnim učinkom u godini maksimalnog servisiranja duga.<br />
U predloženom scenariju obrnutu sliku u odnosu na niske troškove servisiranja duga<br />
predstavljaju relativno visoki troškovi rada. Činjenica da je ulaganje za postrojenje za<br />
MBO/GIO izvršeno iz privatnog sektora pretvara troškove financiranja ulaganja tijekom<br />
perioda kredita, tamo gdje je financiranje bilo javno, u jednu bolje ujednačenu struju plaćanja<br />
tijekom puno dužeg perioda života postrojenja.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 173
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
7.14. Ekonomska i socijalna korist domicilne jedinice lokalne samouprave<br />
Ekonomska i socijalna korist jedinice lokalne samouprave na čijem će se teritoriju nalaziti<br />
Regionalni centar <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, obuhvaća sljedeće aspekte:<br />
Otkup zemljišta. Budući da se predviñena lokacija Županijskog centra za gospodarenje<br />
<strong>otpadom</strong> nalazi na području koje nije grañevinska zona ili poljoprivredno zemljište, vrijednost<br />
zemljišta je ograničena. Ta vrijednost odredit će se sudskim vještačenjem. Meñutim, realno<br />
je predvidjeti – budući da je vlasnik zemljišta Republika Hrvatska - da će se zemljište, čija<br />
površina iznosi oko 50 ha (tj. 500.000 m 2 ), dati u vlasništvo ili koncesiji tvrtki EKO d.o.o. ili<br />
jedinicama lokalne (regionalne) samouprave po simboličnoj cijeni od 1 kn.<br />
Ekološka renta. Ekološka renta koju bi trebala dobivati jedinica lokalne samouprave, na<br />
čijem se teritoriju Centar nalazi, izračunat će se u sklopu financijske analize u predmetnoj<br />
Studiji izvodljivosti Županijskog centra za gospodarenje <strong>otpadom</strong>. Za usporedbu, ovdje<br />
navodima da za gospodarenje <strong>otpadom</strong> u regiji od oko 270.000 stanovnika (istočna<br />
Slavonija) predviñena ekološka renta iznosi od 1,5-3,5 milijuna kn godišnje. 12<br />
Radna mjesta. Izgradnjom Centra procjenjuje se da će se na području jedinice lokalne<br />
samouprave otvoriti 30-50 novih direktnih radnih mjesta te 50-100 indirektnih radnih mjesta,<br />
a koja se odnose na poslove snabdjevanja, održavanja opreme, grañevinskih radova tijekom<br />
izgradnje i dogradnje Centra, vozača transportnih vozila i sl.).<br />
Stalna ulaganja u modernizaciju infrastrukture za potrebe Županijskog centra za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong> uključuju modernizaciju, dogradnju ili izgradnju:<br />
cestovnih prometnica<br />
sustava vodoopskrbe i odvodnje<br />
sustava sakupljanja otpada<br />
elektroenergetskog i telekomunikacijskog sustava.<br />
Ulaganjem u infrastrukturu, jedinica lokalne samouprave na čijem će se području nalaziti<br />
Centar, imat će dodatnu korist i stoga što će joj se smanjiti ulaganja, koja bi za tu namjenu<br />
inače morala predvidjeti iz svog proračuna.<br />
12<br />
Podaci "Javne ustanove za zbrinjavanje komunalnog otpada istočne Slavonije", koju je osnovalo pet gradova<br />
- Osijek, Županja, Vinkovci, Vukovar i Beli Manastir. Izmeñu deset mogućih lokacija najpovoljnijom je - nakon<br />
provedene analize svih relevantnih karakteristika - ocijenjena lokacija „Orlovnjak“ na području Općine<br />
Antunovac (16 km od središta Osijeka).<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 174
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
D O D A C I<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
DODATAK «A»<br />
Utvrñivanje količina otpada u Zadarskoj županiji<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
1. Postojeći podaci o količinama otpada u Zadarskoj županiji<br />
1.1. Postojeći podaci o količinama otpada<br />
Postoji pet izvora informacija o količinama otpada u Zadarskoj županiji, i to:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Projekt CARDS – „Okvir strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske s težištem<br />
na komunalni otpad“<br />
Agencija za zaštitu okoliša – Katastar otpada<br />
<strong>Zadarska</strong> županija - Katastar otpada <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Program MEMCI - Osnovna studija<br />
COWI – „<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije“ s dodatim ispitivanjima<br />
Projekt CARDS “Okvir strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske s težištem na<br />
komunalni otpad” u svome završnom izvješću od 18. lipnja 2003. g. navodi sljedeće podatke<br />
o „proizvodnji“ otpada po stanovniku u RHj i u tri države EU, koje su obrañene u studiji:<br />
Hrvatska 279 kg<br />
Austrija 389 kg<br />
Danska 585 kg<br />
Slovenija 400 kg<br />
U Katastru emisija u okoliš - „Katastar otpada“ navedene su količine otpada prijavljene u<br />
Zadarskoj županiji 2003. g. (izvor: Agencija za zaštitu okoliša, 2005. g.). Doduše, ovi podaci<br />
ne nude kompletan uvid u količinu proizvedenog i obrañenog otpada u Županiji.<br />
Tablica 1.1-1. Ukupna količina otpada u Zadarskoj županiji 2003. g.,<br />
prijavljena u „Katastar emisija - Katastar otpada“<br />
Vrsta otpada<br />
Proizvedeno Prikupljeno Obrañeno<br />
otpada (t) otpada (t) otpada (t)<br />
Neopasni otpad 15.462,94 1.340,21 0<br />
Opasni otpad 166,05 0 0<br />
Ukupno 15.628,99 1.340,21 0<br />
Izvor: Agencija za zaštitu okoliša (AZO), 2005. g.<br />
Tablica 1.1-2. Količina nastalog otpada u Zadarskoj županiji prema djelatnostima 2003. g.<br />
Djelatnost<br />
Neopasni Opasni<br />
otpad (t) otpad (t)<br />
A – poljoprivreda lovstvo, šumarstvo 0,00 0,00<br />
B – ribarstvo 262,49 1,00<br />
C – rudarstvo i vañenje ruda 0,00 0,00<br />
D – proizvodna industrija 114,46 35,91<br />
E – opskrba strujom, plinom i vodom 5,10 1,23<br />
F – grañevinska industrija 0,00 0,00<br />
Ostalo – trgovina, hoteli i restorani, prijevoz, obrazovanje itd. 15.080,89 127,81<br />
Ukupno 15.462,94 164,95<br />
Izvor: Agencija za zaštitu okoliša (AZO),2005. g<br />
Budući da je očito da su podaci dobiveni iz „Katastra emisija u okoliš“ nepouzdani, oni nisu<br />
uzeti u obzir za procjenu količina otpada u Županiji.<br />
Prema podacima iz spomenutog „Katastra otpada <strong>Zadarske</strong> županije“, Županiji su 2002. g.<br />
„proizvedene“ sljedeće količine otpada:<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 1
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
neopasni otpad 52.469,82 t<br />
opasni otpad 3.054,40 t<br />
ukupno 55.524,22 t<br />
U „Osnovnoj studiji“ izrañenoj u okviru Programa MEMCI, koja je dovršena je u listopadu<br />
2004. g., prikazane su puno veće količine otpada od onih, prijavljenih u službenom „Katastru<br />
emisija RH“ i „Katastru otpada <strong>Zadarske</strong> županije“:<br />
Tablica 1.1-3. Pregled procijenjenih količina otpada u Zadarskoj županiji 2004. g.<br />
Vrsta otpada Količina (t/god.)<br />
Komunalni otpad 80.397<br />
Proizvodni otpad 8.050<br />
Ostali otpad 22.312<br />
U k u p n o 110.759<br />
Izvor: MEMCI, 2004. g.<br />
Sljedeća tablica daje procjenu količina otpada, proizvedenog i sakupljenog u Zadarskoj<br />
županiji 2004. g., a koju je napravila danska tvrtka COWI u sklopu Programa MEMCI krajem<br />
2005. g.:<br />
Tablica 1.1-4. Podaci dobiveni iz upitnika i procijenjene količine komunalnog, proizvodnog<br />
i grañevinskog otpada za 2004<br />
Vrsta otpada<br />
Ukupna<br />
količina (t/god.)<br />
Podaci dobiveni iz upitnika<br />
Specifična količina<br />
(kg/stanovnik/god.)<br />
"Komunalni otpad" 120.531 744<br />
Najbolje procjene<br />
Kućni otpad 43.500 268<br />
Komercijalni otpad 14.700 91<br />
Proizvodni otpad 17.800 110<br />
Kućni, komercijalni i proizvodni otpad 76.000 469<br />
Grañevinski i otpad od rušenja 95.000 586<br />
U k u p n o 171.000 1.055<br />
Izvor: COWI, 2005. g.<br />
Godišnja količina nastalog otpada po stanovniku od 744 kg, koja proizlazi iz anketnog<br />
upitnika, ne može se izravno usporeñivati s prikazanim procjenama. Stoga bi najprikladnije<br />
bilo usporediti prijavljene količine otpada po vrstama iz anketnog upitnika s godišnjom<br />
količinom „kombiniranog“ otpada po stanovniku iz kućanstava te komercijalnog i proizvodnog<br />
otpada (469 kg) s i istovrsnom specifičnom količinom „kombiniranog“ otpada iz kućanstava te<br />
komercijalnog, proizvodnog i grañevinskog otpada s <strong>otpadom</strong> od rušenja (1.055 kg).<br />
Utvrñena razlika u količini, koja proizlazi iz dvaju spomenutih izvora posljedica je okolnosti da<br />
pojam „komunalnog otpada“ u upitnicima terminološki, odnosno značenjski varira od jednog<br />
do drugog grada, odnosno općine.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 2
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
1.2. Analiza podataka prikupljenih 2005. g.<br />
S obzirom na značajne razlike u količinama otpada prijavljenih u postojećim izvorima<br />
podataka, dodatni su podaci prikupljeni direktno od gradova i općina Županije, a prikupljanje<br />
je, u okviru izrade nacrta „<strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije“ krajem 2005. g.<br />
provela danska tvrtka COWI.<br />
Podaci o količinama komunalnog otpada i drugih vrsta otpada prikupljeni su u rujnu 2005.<br />
g. te nedugo potom, u prosincu 2005. g., kada je jedinicama lokalne samouprave i<br />
komunalnim poduzećima <strong>Zadarske</strong> županije upućen anektni upitnik o razmatranoj tematici.<br />
Većina dobivenih podataka predstavlja procjenu količina otpada na osnovu procijenjene<br />
zapremine (volumena) tog otpada, tj. o broju kamionskih dovoza otpada na lokalna<br />
odlagališta, koja kontroliraju ili izravno jedinice lokalne samouprave ili odgovarajuća<br />
komunalna poduzeća. Podaci su dobiveni iz većine gradova i općina u Županiji.<br />
Tablica 1.2-1. Pregled godišnjih količina otpada u Zadarskoj županiji 2005. g.<br />
V r s t a o t p a d a<br />
GRAD /<br />
Broj<br />
Općina stanovnika komunalni glomazni grañevinski otpadna<br />
(t)<br />
(t)<br />
(m 3 ) vozila (t)<br />
BENKOVAC 9.786 5.420 210 6.500 -<br />
BIOGRAD NA MORU 5.259 11.720 - 710 -<br />
Pašman 2.004 3.200 142 1.600 18<br />
NIN 4.603 2.900 1.200 - 25<br />
OBROVAC 3.387 5.270 15 600 45<br />
PAG 4.350 2.100 15 25 -<br />
ZADAR 72.718 28.000 7.920 44.800 -<br />
Bibinje 3.923 3.200 3 1.900 12<br />
Privlaka 2.199 7.800 500 11.000 190<br />
Ražanac 3.107 940 80 800 12<br />
Sukošan 4.402 2.850 50 - 20<br />
Škabrnja 1.772 370 - - -<br />
Zemunik Donji 1.903 640 6 470 40<br />
Galovac 1.190 600 10 - 20<br />
Poličnik 4.664 300 10 400 20<br />
Posedarje 3.513 938 120 420 30<br />
Sali 1.820 1.500 25 8.000 50<br />
Sveti Filip i Jakov 4.482 1.550 50 2.500 -<br />
Stankovci 2.088 900 - - 125<br />
Gračac 3.923 6.000 2.500 1.500 100<br />
Jasenice 1.329 400 20 115 -<br />
Kali 1.731 4.700 90 - 10<br />
Kukljica 650 450 3 80 -<br />
Novigrad 2.368 1.200 25 5.000 25<br />
Pakoštane 3.884 4.590 - - -<br />
Polača 1.434 380 20 150 -<br />
Povljana 713 1.634 50 4.000 17<br />
Preko 3.871 3.250 320 - -<br />
Starigrad 1.893 3.300 - 1.500 20<br />
Lišane Ostrovičke 764 150 40 20 15<br />
Tkon 707 200 - - 3<br />
U k u p n o 160.437 106.452 13.424 92.090 797<br />
Tumač: MW – komunalni otpad; BW – glomazni otpad; C&D - grañevinski i otpad od rušenja; ELV - otpadna vozila<br />
Izvor: COWI; podaci dobiveni iz upitnika<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 3
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
Nažalost, podaci, dobiveni spomenutim anketnim upitnikom, nisu ujednačeni. Naime, većina<br />
gradova i općina dala je podatke o godišnjoj količini komunalnog i glomaznog otpada, ali neki su<br />
gradovi i općine poslali podatke samo o godišnjoj količini komunalnog otpada. Pored toga, iz<br />
nekih su gradova i općina pristigli podaci i o grañevinskom otpadu te otpadu od rušenja i<br />
otpadnim vozilima. Meñutim, ostali su gradovi i općine iznijeli samo podatke o sezonskim<br />
varijacijama količina sakupljenog otpada. Budući da su neki gradovi i općine dali podatke o<br />
zapremini otpada, izraženoj u kubičnim metrima (m3), za ujednačenu procjenu količina nastalog<br />
otpada u vidu njegove mase (izražene u tonama), primijenjena je gustoća otpada od 0,6 t/m3.<br />
U tablici 1.2-2. godišnje količine otpada, dobivene anketnim upitnikom, izražene su u tonama<br />
po stanovniku. Podaci su prikupljeni za 31 od 33/34 jedinice lokalne samouprave (JLS). Za<br />
usporedbu, u tablici su prikazani i podaci iz Osnovne studije MEMCI za područje 21 JLS.<br />
Tablica 1.2-2. Procijenjene količine komunalnog otpada u Zadarskoj županiji<br />
(izvor: COWI, upitnik i MEMCI)<br />
GRAD / Općina<br />
Broj<br />
stanovnika<br />
Komunalni otpad<br />
ukupno (t/god.)<br />
Komunalni otpad<br />
(kg/stanovnik/god.)<br />
COWI MEMCI COWI MEMCI<br />
BENKOVAC 9.786 6.180 2.200 631 235<br />
BIOGRAD NA MORU 5.259 11.742 7.500 2.232 1.430<br />
NIN 4.603 4.100 2.802 891 618<br />
OBROVAC 3.387 5.331 - 1.574 -<br />
PAG 4.350 2.115 - 486 -<br />
ZADAR 72.718 35.920 30.000 494 409<br />
Bibinje 3.923 3.227 - 823 -<br />
Privlaka 2.199 8.300 - 3.775 -<br />
Ražanac 3.107 1.224 - 394 -<br />
Sukošan 4.402 3.030 3.000 688 600<br />
Škabrnja 1.772 370 600 209 356<br />
Zemunik Donji 1.903 646 280 340 160<br />
Galovac 1.190 610 - 513 -<br />
Poličnik 4.664 336 - 72 -<br />
Posedarje 3.513 1.058 1.728 301 421<br />
Gračac 3.923 6.000 1.700 1.529 443<br />
Jasenice 1.329 420 400 308 320<br />
Kali 1.731 4.716 950 2.724 554<br />
Kukljica 650 465 840 715 1296<br />
Lišane Ostrovičke 764 190 144 249 197<br />
Novigrad 2.368 1.320 1.040 557 416<br />
Pakoštane 3.884 4.590 - 1.181 -<br />
Pašman 2.004 3.342 2.100 1.667 1.029<br />
Polača 1.434 398 90 277 45<br />
Povljana 713 1.634 395 2.291 551<br />
Preko 3.871 4.404 4.300 1.137 1.260<br />
Sali 1.820 1590 - 874 -<br />
Stankovci 2.088 888 350 425 169<br />
Starigrad 1.893 3.300 - 1.743 -<br />
Sveti Filip i Jakov 4.482 1.740 1.500 388 345<br />
Tkon 707 200 100 282 140<br />
Vir 1.608 - - - -<br />
U k u p n o 160.437 118.386 62.019 738 387<br />
Prosječna godišnja količina „proizvedenog“ komunalnog otpada po stanovniku, prema<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 4
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
podacima iz anketnog upitnika 2005. g. iznosi 744 kg, dok je istovrsna prosječna količina<br />
otpada, prema podacima MEMCI 2004. g., daleko manja - 493 kg.<br />
Konačno, uočene su i značajne razlike izmeñu podataka prikupljenih za pojedinu JLS u<br />
anektnom upitniku (2005. g.) i podataka, prikupljenih za istu JLS u „Osnovnoj studijiji<br />
Programa MEMCI“ (2004. g.). Te su razlike i nedosljednosti u prikupljenim podacima je<br />
uvjetovane činjenicom da trenutno ne postoji jedinstveni standardizirani i pouzdani sustav<br />
praćenja količina nastalog otpada po JLS.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 5
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 6
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
2. Trenutna „proizvodnja“ otpada u Zadarskoj županiji<br />
Podaci o „proizvodnji“ otpada prikupljeni su anketnim upitnikom, odaslanim u siječnju 2007.<br />
g. u 34 JLS, 18 komunalnih poduzeća i 3 tvrtke, koje se na području <strong>Zadarske</strong> županije bave<br />
recikliranjem sekundarnih sirovina.<br />
Dobiveni podaci od JLS i komunalnih poduzeća predstavljaju približnu procjenu nastalih<br />
količina otpada u Zadarskoj županiji. Značajna odstupanja uglavnom se odnose na količine<br />
proizvodnog otpada.<br />
Nažalost, podaci zaprimljeni od JLS i komunalnih poduzeća ne mogu predstavljati potpunu<br />
i konačnu osnovu za procjenu nastalih količina otpada u Zadarskoj županiji, i to prvenstveno<br />
iz razloga što se ovdje uglavnom radi o procjeni na osnovu zapremine otpada, tj. o broju<br />
kamionskih dovoza otpada na lokalna odlagališta. Odstupanja podataka, dobivenih od JLS i<br />
komunalnih poduzeća, za pojedine vrste otpada kreću se u sljedećim vrijednostima:<br />
za komunalni otpad 127.710 m 3 u odnosu na 113.658 m 3 , tj. oko 12%<br />
za proizvodni otpad 20.605 m 3 u odnosu na 9.680 m 3 , tj. oko 112%<br />
za grañevinski otpad 163.403 m 3 u odnosu na 150.167 m 3 , tj. oko 8%.<br />
2.1. Prikupljeni podaci od jedinica lokalne samouprave<br />
S obzirom na značajne razlike u količinama otpada, prijavljenih u postojećim izvorima<br />
podataka, dodatni su podaci prikupljeni anketnim upitnikom izravno od JLS i komulanih<br />
poduzeća na području <strong>Zadarske</strong> županije.<br />
Podaci o količinama komunalnog otpada i drugih vrsta otpada prikupljeni su na temelju<br />
odaslanog anektnog upitnika JLS-ima, a dodatno i telefonskim pozivima nadležnim tijelima, u<br />
siječnju i veljači 2007. g. Od ukupno 34 JLS, podatke nije dostavilo njih 9, i to općine<br />
Galovac, Novigrad, Pakoštane, Poličnik, Posedarje, Povljana, Sali, Sukošan i Vrsi.<br />
Većina dobivenih podataka daje procjenu nastalih količina otpada na temelju zapremine<br />
otpada, izračunate kroz broj kamionskih dovoza otpada na lokalna odlagališta. Rezultati,<br />
dobiveni anketiranjem kroz upitnik, navedeni su u tablicama 2.1-1 i 2.1-2.<br />
Tablica 2.1-1. Pregled gradova/općina, tvrtki za sakupljanje otpada i odlagališta otpada<br />
u Zadarskoj županiji (podaci dobiveni iz upitnika, veljača 2007.)<br />
GRAD / Općina Tvrtka za sakupljanje otpada Odlagalište<br />
Starigrad Argyruntum d.o.o. Samograd<br />
Tkon JKU "Prvenj" Tri luke<br />
Kolan „Komunalno društvo Pag“ d.o.o. Sveti Kuzam, Pag<br />
Lišane Ostrovičke „Rivina Jaruga“ Skradin Draga<br />
Jasenice „Eko Flor Plus“ d.o.o. Dračevac<br />
NIN / Vrsi „Čistoća“ d.o.o. Zadar Diklo, Zadar<br />
ZADAR „Čistoća“ d.o.o. Zadar Diklo, Zadar<br />
BIOGRAD NA MORU „Bošana“ d.o.o. Baštijunski brig<br />
PAG „Komunalno društvo Pag“ d.o.o. Sveti Kuzman, Pag<br />
Pašman JKU „Otok Pašman“ Baštijunski Brig, Biograd<br />
Polača „Komunalni pogon općine Polača“ Čelinka-Jagodnja Gornja<br />
BENKOVAC „Benković“ d.o.o. Čelinka-Jagodnja Gornja<br />
OBROVAC „Infra-grad“ d.o.o. Bilišane<br />
Bibinje „Čistoća“ d.o.o. Zadar Diklo, Zadar<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 7
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
GRAD / Općina Tvrtka za sakupljanje otpada Odlagalište<br />
Galovac „Čistoća“ d.o.o. Zadar Diklo, Zadar<br />
Gračac „Komunalno“ d.o.o. Gračac Stražbenica<br />
Kali „Hripa“ d.o.o. Zarabaniž<br />
Kukljica „Čistoća“ d.o.o. Zadar Diklo, Zadar<br />
Novigrad „Adriatik Blizna“ d.o.o. Diklo, Zadar<br />
Pakoštane „Bošana“ d.o.o. Baštijunski Brig, Biograd<br />
Poličnik „Čistoća“ d.o.o. Zadar Diklo, Zadar<br />
Posedarje „Čistoća“ d.o.o. Zadar Diklo, Zadar<br />
Povljana „Komunalno društvo Povljana“ Vulina draga<br />
Preko „Otok Ugljan“ d.o.o. Diklo, Zadar<br />
Privlaka „Čistoća“ d.o.o. Zadar, Krtić Diklo, Zadar; Sabunike, Privlaka<br />
Ražanac „Čistoća“ d.o.o. Zadar Diklo, Zadar<br />
Sali Komunalno društvo „Dugi Otok i Zverinac“ Uvala Zagaričina<br />
Stankovci „Michieli-Tomić“ d.o.o. Bikarac, Šibenik<br />
Sukošan „Čistoća“ d.o.o. Zadar Diklo, Zadar<br />
Sveti Filip Jakov "Loši" Pakostane Baštijunski Brig, Biograd<br />
Škabrnja „Čistoća“ d.o.o. Zadar Diklo, Zadar<br />
Vir „Čistoća“ d.o.o. Zadar Diklo, Zadar<br />
Zemunik Donji „Čistoća“ d.o.o. Zadar Diklo, Zadar<br />
Vrsi (vidi NIN) „Čistoća“ d.o.o. Zadar Diklo, Zadar<br />
GRAD / Općina<br />
Tablica 2.1-2. Godišnje količine otpada u Zadarskoj županiji 2006. g.<br />
(podaci dobiveni od jedinica lokalne samouprave, veljača 2007.)<br />
Broj<br />
stanovnika<br />
Komunalni<br />
otpad (t)<br />
Proizvodni<br />
otpad (t)<br />
Grañevinski<br />
i otpad od<br />
rušenja (t)<br />
Komunalni<br />
(kg/stanovnik)<br />
Starigrad 1.893 500 0 275 264<br />
Tkon 709 190 10 20 268<br />
Kolan 780 150 0 10 192<br />
Lišane Ostrovičke 746 330 0 50 442<br />
Jasenice 1.329 582 0 0 438<br />
NIN / Vrsi 4.603 4.165 0 5.000 905<br />
ZADAR 72.718 39.500 19.500 108.880 543<br />
BIOGRAD NA MORU 5.246 11.145 0 994 2.124<br />
PAG 4.368 2.100 0 3.000 481<br />
Pašman 2.004 2.880 0 3.200 1.437<br />
Polača 2.000 2.300 0 0 1.150<br />
BENKOVAC 10.000 1.460 320 1.848 146<br />
OBROVAC 4.500 4.055 300 300 901<br />
Bibinje 4.300 2.150 0 3.200 500<br />
Galovac 1.172 1.112 0 0 949<br />
Gračac 3.941 1.050 100 200 266<br />
Kali 1.716 620 0 260 361<br />
Kukljica 650 1.125 125 0 1.731<br />
Novigrad 2.500 1.040 0 0 416<br />
Pakoštane 3.891 3.888 0 0 999<br />
Poličnik 4.543 2.940 0 0 647<br />
Posedarje 4.100 4.480 0 0 1.093<br />
Povljana 717 2.500 0 0 3.487<br />
Preko 3.900 4.500 0 0 1.154<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 8
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
GRAD / Općina<br />
Broj<br />
stanovnika<br />
Komunalni<br />
otpad (t)<br />
Proizvodni<br />
otpad (t)<br />
Grañevinski<br />
i otpad od<br />
rušenja (t)<br />
Komunalni<br />
(kg/stanovnik)<br />
Privlaka 2.172 1.820 0 250 838<br />
Ražanac 3.107 1.200 150 150 386<br />
Sali 1.829 3.000 0 0 1.640<br />
Stankovci 2.080 400 0 200 192<br />
Sukošan 5.000 2.660 0 0 532<br />
Sveti Filip Jakov 4.500 2.448 0 0 544<br />
Škabrnja 1.900 588 100 100 309<br />
Vir 1.608 20.000 0 22.000 12.438<br />
Zemunik Donji 1.903 832 0 230 437<br />
Vrsi (vidi NIN) 0 0 0 0 0<br />
U k u p n o 166.425 127.710 20.605 150.167<br />
Iz navedenih podataka proizlazi zaključak da su na području <strong>Zadarske</strong> županije, u kojoj živi<br />
166.425 stanovnika, 2006. g. utvrñene sljedeće ukupne godišnje količine otpada po vrstama:<br />
komunalni otpad 127.710 t<br />
proizvodni otpad 20.605 t<br />
grañevinski otpad 150.167 t<br />
Godišnja količina komunalnog otpada po stanovniku u Županiji se kreće od 146 kg na<br />
(području Grada Benkovca) do čak 12.438 kg (na području Općine Vir), što znači da se<br />
ekstremne zabilježene vrijednosti kreću u rasponu od čak 85 puta (8.519%)! Na području<br />
Grada Zadra prosječna istovrsna vrijednost iznosi 543 kg, dok u većem broju JLS s<br />
razvijenim turizmom te su količine veće od 1.000 kg.<br />
Najveće količine grañevinskog otpada 2006. g. utvrñene su na području Grada Zadra, a<br />
iznose 108.880 t, dok je drugom mjestu Općina Vir s 22,000 t. Razlozi pojavama<br />
nesrazmjerno povećanih količina grañevinskog otpada su: (a) iskopi zbog početka gradnje<br />
nekoliko većih komercijalnih i turističkih objekata na području Grada Zadra, odnosno (b)<br />
rušenje ilegalno izgrañenih kuća na otoku Viru.<br />
2.2. Prikupljeni podaci od komunalnih poduzeća<br />
Podaci o količinama nastalog komunalnog i drugih vrsta otpada na području Županije<br />
istovremeno su (siječanj/veljača 2007. g.) prikupljeni i anketnim upitnikom i telefonskim<br />
pozivima i od komunalnih poduzeća. Od ukupno 18 anketiranih komunalnih poduzeća,<br />
podatke je dostavilo njih 17, sva osim tvrtke „Adriatik Blizna“ d.o.o. iz Trogira.<br />
Kod većine dobivenih podataka radi se uglavnom o procjeni na osnovu volumena otpada,<br />
tj. o broju kamiona dovezenog otpada na lokalna odlagališta. Niže navedeni podaci su<br />
rezultati odgovora dobivenih iz Upitnika.<br />
Tablica 2.2-1. Komunalna poduzeća i područje prikupljanja<br />
(podaci dobiveni iz upitnika, veljača 2007.)<br />
Komunalno poduzeće<br />
Eko Flor Plus d.o.o. Jasenice<br />
Hripa d.o.o. Kali<br />
Komunalno d.o.o. Gračac<br />
Područje prikupljanja otpada<br />
Općina Jasenice<br />
Općina Kali<br />
Općina Gračac<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 9
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
Komunalno poduzeće<br />
Područje prikupljanja otpada<br />
Čistoća d.o.o. Zadar<br />
Grad Zadar<br />
Loši - prijevoz Pakoštane<br />
Pakoštane, Drage, Vrana, Vrgada, Sv. Filip Jakov, Turanj,<br />
Sveti Petar, Sikovo, Raštane, Tičevo, Veterinovci<br />
KD Dugi Otok i Zverinac d.o.o.<br />
Dugi otok i Zverinac<br />
Čisti Otok d.o.o. Vir<br />
Općina Vir<br />
Otok Ugljan d.o.o. Preko<br />
Općina Preko, Općina Kukljica<br />
Komunalno društvo Povljana<br />
Općina Povljana<br />
Agryruntum d.o.o. Starigrad<br />
Općina Starigrad<br />
Komunalno društvo Pag d.o.o.<br />
Grad Pag, Šimuni, Košljun, Gorica, Vlašići, Dinjiška,<br />
Miškovići, Smokvica, Kolan, Mandre<br />
JKU Prvenj Tkon<br />
Općina Tkon<br />
JKU Otok Pašman<br />
Općina Pašman<br />
Benković d.o.o. Benkovac<br />
Grad Benkovac<br />
Sabuša d.o.o. Kukljica<br />
Općina Kukljica<br />
Infra-grad d.o.o. Obrovac<br />
Grad Obrovac<br />
Rivina Jaruga d.o.o. Šibenik<br />
(Lišane Ostrovičke)<br />
Općina Lišane Ostrovičke<br />
Komio komunalije i održavanje d.o.o. Nin Grad Nin<br />
Adriatik Blizna d.o.o. Trogir/Split (Novigrad) Općina Novigrad<br />
Polača (u sastavu Općine)<br />
Općina Polača<br />
Bošana d.o.o. Biograd<br />
Grad Biograd<br />
Michieli-Tomić d.o.o. Split (Stankovci) Općina Stankovci<br />
Čistoća d.o.o. Zadar<br />
Općine: Ražanac, Galovac, Škabrnja, Sukošan, Posedarje,<br />
Zemunik Donji, Poličnik, Bibinje, Privlaka; Grad Nin<br />
Tablica 2.2-2. Pregled količina otpada u Zadarskoj županiji 2006. g.<br />
(podaci dobiveni od komunalnih poduzeća, veljača 2007.)<br />
Komunalno poduzeće<br />
Komunalni<br />
otpad<br />
(t)<br />
Proizvodni<br />
otpad<br />
(t)<br />
Grañevinski<br />
i otpad od<br />
rušenja (t)<br />
Eko Flor Plus d.o.o. Jasenice 582 0 0<br />
Hripa d.o.o. Kali 620 0 260<br />
Komunalno d.o.o. Gračac 1.100 50 200<br />
Čistoća d.o.o. Zadar 28.000 9.000 108.000<br />
Loši - prijevoz Pakoštane 3.888 0 0<br />
KD Dugi Otok i Zverinac d.o.o. 3.000 0 0<br />
Čisti Otok d.o.o. Vir 20.000 0 22.000<br />
Otok Ugljan d.o.o. Preko 4.500 0 0<br />
Komunalno društvo Povljana 2.500 0 5.000<br />
Agryruntum d.o.o. Starigrad 500 0 275<br />
Komunalno društvo Pag d.o.o. 2.100 0 15.000<br />
JKU Prvenj Tkon 190 10 20<br />
JKU Otok Pašman 2.880 0 3.200<br />
Benković d.o.o. Benkovac 1.460 320 18<br />
Sabuša d.o.o. Kukljica 1.125 0 0<br />
Infra-grad d.o.o. Obrovac 4.055 300 300<br />
Rivina Jaruga d.o.o. Šibenik (Lišane<br />
330 0 0<br />
Ostrovičke)<br />
Komio komunalije i održavanje d.o.o. Nin 4.165 0 5.000<br />
Adriatik Blizna d.o.o. Trogir/Split (Novigrad) 1.040 0 0<br />
Polača (u sastavu Općine) 2.300 0 0<br />
Bošana d.o.o. Biograd 11.143 0 0<br />
Čistoća d.o.o. Zadar (9 općina) 17.780 0 3.930<br />
U k u p n o 113.658 9.680 163.403<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 10
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
U skladu s podacima dobivenim od komunalnih poduzeća tijekom 2006. g., ukupna količina<br />
otpada nastalog na području Županije, po glavnim vrstama iznosi:<br />
komunalni otpad 113.658 t<br />
proizvodni otpad 9.680 t<br />
grañevinski otpad 163.403 t.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 11
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 12
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
3. Procjena količine otpada<br />
3.1. Metodologija procjene količina otpada<br />
Netočnost i/ili nepotpunost podataka o količinama nastalog otpada po vrstama, svojstvene su<br />
svim županijama RH. U „Strategiji <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske“ (NN 130/05), u<br />
poglavlju 2.3.1. navodi se sljedeće: “Bilance količina i sastav komunalnog otpada nisu dovoljno<br />
precizni, pa je problem prognoza količina što može izazvati teškoće u planiranju kapaciteta.»<br />
Taj problem nije ograničen samo na Hrvatsku. Ondje, gdje nema sustavnog bilježenja količina<br />
i vrsta nastalog otpada, nije moguće ustanoviti točne podatke. Meñutim, svakako je moguće – a<br />
i potrebno - izračunati reprezentativne prosječne vrijednosti, koje proizlaze iz iskustava zemalja<br />
koje imaju razvijenu praksu statističkog praćenja pojava s područja <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Neke mjere iz Strategije zapravo su usmjerene k poboljšanju mehanizma prijavljivanja<br />
nastalog otpada i nastavku razvoja referentne baze podataka. Tako se, na primjer, u poglavlju<br />
3.2.1. b), u kojemu se govori o poboljšanju prakse prijavljivanja otpada, navodi da je potrebno<br />
uvoñenje, odnosno primjena sljedećih mjera: «... izgrañivati moderan informacijski sustav koji će<br />
osiguravati pouzdane i pravodobne podatke i informacije na temelju kojih će biti moguće<br />
redovito izvješćivanje o stanju na području otpada,... unapreñivati kvalitetu, kvantitetu i<br />
usporedivost podataka i informacija o otpadu.»<br />
S obzirom na nepouzdanost prikupljenih podataka o vrstama i količinama otpada, za procjenu<br />
nastalih količina otpada u Županiji uzeti su u obzir i brojni dodatni čimbenici.<br />
Potrebno je krenuti od činjenice da je značajna karakteristika <strong>Zadarske</strong> županije turizam i život<br />
na otocima. Zbog turizma, u JLS-ima je „proizvodnja“ otpada značajno povećana tijekom ljetnih<br />
mjeseci (srpanj, kolovoz), a što se statistički izražava vrijednostima „po glavi“ stalnog stanovnika<br />
Županije. Kod otočnih zajednica vladaju posebne okolnosti. Stanovništvo se uglavnom sastoji<br />
od starijih grañana koji žive tradicionalnim načinom života. Meñutim, istovremeno, otoci su<br />
turistička odredišta sa značajnim povećanjem količina otpada tijekom ljetnih mjeseci.<br />
Pretpostavljeno je da se podaci, dobiveni upitnikom, odnose na cjelokupan otpad, tj. otpad iz<br />
kućanstava, otpad nastao turističkom djelatnošću, otpad iz trgovine i industrije, te grañevinski<br />
otpad i otpad od rušenja. Temeljem informacija iz upitnika, kao i poznavanja područja i<br />
iskustava drugih područja, ovdje su uključene sljedeće pretpostavke:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Komunalni otpad / Kućni otpad. Količina otpada procijenjena je na temelju broja<br />
stanovnika i procijenjene jedinične proizvodnje (kg/stanovnik/godina). Svaki grad i<br />
općina za potrebe ove analize podijeljeni su na urbano i ruralno područje.<br />
Komunalni otpad / Komercijalni otpad. Komercijalni otpad definira se kao otpad koji<br />
proizvode turisti i komercijalna poduzeća, uključujući i trgovinu, odnosno obrte. Za<br />
procjenu količina otpada u turističkom naselju, u obzir se uzima broj noćenja, pa se<br />
procijenjena specifična količina proizvedenog otpada izražava „po noćenju“. Otpad<br />
nastao u komercijalnim poduzećima, procijenjuje se prema broju zaposlenika u trgovini i<br />
obrtima te izražava odgovarajućom procijenjenom specifičnom, tj. jediničnom količinom<br />
(kg/zaposlenik/godina).<br />
Proizvodni otpad. Za procjenu nastalih količina proizvodnog otpada primijenjuje se<br />
podatak o broju zaposlenih u industriji, a izražava količinom otpada (u kg) po<br />
zaposleniku godišnje.<br />
Grañevinski i otpad od rušenja. Količina otpada odreñuje se na temelju broja stanovnika<br />
i procijenjene jedinične proizvodnje otpada po stanovniku godišnje.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 13
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
3.2. Količine otpada<br />
Kod teorijske procjene nastalih količina otpada po vrstama, korištene su sljedeće<br />
pretpostavke. Korišteni su, pri tome, podaci iz „Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH“ i „<strong>Plan</strong>a<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> za Zadarsku županiju“ (tab. 3.2-1).<br />
Tablica 3.2-1. Procijenjena godišnja jedinična proizvodnja otpada<br />
Vrsta otpada Godišnja količina Jednica<br />
Kućni (urbano područje) 300 kg / stanovnik<br />
Kućni (ruralno područje) 200 kg / stanovnik<br />
Komercijalni (turisti) 1 kg / noćenje<br />
Komercijalni (ostali) 400 kg / zaposlenik<br />
Proizvodni 600 kg / zaposlenik<br />
Grañevinski otpad i otpad od rušenja 586 kg / stanovnik<br />
3.3. Komunalni otpad<br />
Komunalni otpad se ovdje definira kao otpad koji uključuje dvije komponente: (a) otpad iz<br />
kućanstava i (b) komercijalni otpad. Komercijalni otpad uključuje onaj otpad nastao u turizmu,<br />
ustanovama i obrtu koji je svojim sastavom i svojstvima sličan otpadu iz kućanstava. U ovom<br />
poglavlju navode se podaci o ukupnim količinama komunalnog otpada, što uključuje zasebno<br />
prikazane podatke o količinama otpada iz kućanstava i komercijalnog otpada.<br />
Količina komunalnog otpada iz kućanstava procijenjena je na temelju broja stanovnika i<br />
pretpostavljene jedinične količine nastalog otpada (podaci o broju stanovnika JLS dobiveni su iz<br />
anketnog upitnika i najnovijeg službenog popisa stanovnika RH (Državni zavod za statistiku,<br />
2001. g.).<br />
Svaki grad i općina podijeljeni su na urbano i ruralno područje. Podjela se zasniva na udjelu<br />
stanovnika iz poljoprivrednih kućanstava, i to tako da udio veći od 50% takvih stanovnika u JLS<br />
čine tu JLS ruralnom, a manji od 50% urbanom. U skladu s takvom podjelom, procijenjeno je da<br />
jedinična godišnja „proizvodnja“ otpada u urbanim područjima iznosi 300 kg/stanovnik, a u<br />
ruralnim područjima 200 kg/stanovnik. Te su procjene bazirane na podacima dobivenim iz<br />
upitnika te na iskustvu iz drugih sredina, a uključuju i glomazni otpad.<br />
Komercijalni otpad se definira kao otpad koji proizvode turisti i komercijalna poduzeća,<br />
uključujući i trgovinu i obrte.<br />
Otpad koji nastaje u turističkoj djelatnosti po svojim je svojstvima i strukturi sličan otpadu iz<br />
kućanstava. Izvori tog otpada su hotelski kompleksi, autokampovi, apartmanska naselja,<br />
marine, privatna kućna turistička djelatnost, a stvaraju ga gosti (turisti) s jedne, odnosno<br />
sezonsko ugostiteljsko osoblje, s druge strane. Komunalni otpad iz turizma zbrinjava se unutar<br />
sustava, zajedno s <strong>otpadom</strong> stalnog stanovništva.<br />
Budući da se otpad koji se doprema vozilima ne važe, ne postoje pouzdani podaci o<br />
količinama otpada iz turizma, a ne vodi se ni posebna evidencija o odvozima otpada iz<br />
turističkih objekata, koji bi se mogli povezati s brojem prisutnih gostiju, obuhvaćenih uslugom<br />
zbrinjavanja otpada. Moguće su samo procjene. Raspoloživa oprema i vozila za sakupljanje i<br />
odvoz otpada kvantitativno je jednaka tijekom cijele godine (bez obzira na turističku sezonu).<br />
Vršna opterećenja, uobičajena u vrhuncu turističke sezone, rješavaju se povećanim brojem<br />
odvoza otpada.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 14
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
Slika 3.3-1.Karakteristično kretanje količine nastalog otpada tijekom godine<br />
u turističkom mjestu na obali ili na otocima Hrvatske<br />
siječanj<br />
veljača<br />
ožujak<br />
travanj<br />
svibanj<br />
lipanj<br />
srpanj<br />
kolovoz<br />
rujan<br />
listopad<br />
studeni<br />
prosinac<br />
količina otpada<br />
mjesec<br />
Izvor: Domanovac, T, Orašanin, R.: Composition and Quantity of Waste from Tourist Services, VIII. International<br />
Waste Management Symposium Zagreb 2004, Proceedings, 73-78<br />
U turističkim područjima priobalja i otoka <strong>Zadarske</strong> županije karakteristična su sezonska<br />
odstupanja, odnosno razlike u sastavu i količini komunalnog otpada. Tipično kretanje količine<br />
otpada u jednom turističkom mjestu prikazano je na slici 3.3-1. Važno je naglasiti da razlika<br />
izmeñu najmanje mjesečne količine otpada (veljača) i najveće količine otpada (kolovoz) može<br />
iznositi i do tri puta (300%)!<br />
Za procjenu nastalih količina otpada u turističkom mjestu, dobiven je broj noćenja od<br />
Turističke zajednice. Pretpostavljeno je da svaki turist proizvodi 1,0 kg otpada/noćenje<br />
(Domanovac i Orašanin, 2004.). Meñutim, smatra se da je ukupan broj turista i noćenja znatno<br />
veći od broja registriranih noćenja, dobivenih od Turističke zajednice, i to u toj mjeri da je broj<br />
neregistriranih noćenja jednak broju registriranih noćenja.<br />
Količina otpada, nastala u komercijalnim poduzećima, procijenjena je prema broju zaposlenih<br />
u trgovini i obrtima, a uz pretpostavku da svake godine nastane 400 kg otpada po zaposleniku.<br />
Vrijednost jedinične količine nastalog otpada temelji se na iskustvima iz drugih sredina.<br />
Procijenjene ukupne količine komunalnog otpada u Zadarskoj županiji 2006. g, a koje<br />
uključuju kućni i komercijalni otpad, prikazane su u tablici 3.3-1.<br />
GRAD / Općina<br />
Tablica 3.3-1. Procijenjene količine komunalnog otpada u Zadarskoj županiji 2006. g.<br />
Broj<br />
stanovnika<br />
Broj<br />
turističkih<br />
noćenja<br />
Broj<br />
zaposlenih<br />
u obrtima<br />
Količina komunalnog<br />
otpada (t/god)<br />
iz iz Kućni<br />
turizma obrta otpad<br />
Ukupno<br />
komunalni<br />
otpad<br />
(t/god.)<br />
Starigrad (U,T) 1.893 284.607 104 285 42 568 894<br />
Tkon (R,T) 709 43.884 0 44 0 142 186<br />
Kolan (R,T) 780 153.597 40 154 16 156 326<br />
Lišane Ostrovičke (R) 746 0 15 0 6 149 155<br />
Jasenice (R,T) 1.329 50.768 35 51 14 266 331<br />
NIN / Vrsi (U,T) 4.603 885.144 261 885 104 1.381 2.370<br />
ZADAR (U,T) 72.718 925.680 10.000 926 4.000 21.815 26.741<br />
BIOGRAD NA MORU (U,T) 5.246 728.636 0 729 0 1,574 2.302<br />
PAG (U,T) 4.368 614.097 350 614 140 1,310 2.064<br />
Pašman (R,T) 2.004 95.812 24 96 10 401 506<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 15
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
GRAD / Općina<br />
Broj<br />
stanovnika<br />
Broj<br />
turističkih<br />
noćenja<br />
Broj<br />
zaposlenih<br />
u obrtima<br />
Količina komunalnog<br />
otpada (t/god)<br />
iz iz Kućni<br />
turizma obrta otpad<br />
Ukupno<br />
komunalni<br />
otpad (t/god.)<br />
Polača (R) 2.000 0 0 0 0 400 400<br />
BENKOVAC (U) 10.000 9.442 510 9 204 3.000 3.213<br />
OBROVAC (U) 4.500 12.526 80 13 32 1.350 1.395<br />
Bibinje (U,T) 4.300 136.655 0 137 0 1.290 1.427<br />
Galovac (R) 1.172 0 0 0 0 234 234<br />
Gračac (U) 3.941 2.500 0 3 0 1.182 1.185<br />
Kali (U,T) 1.716 21.207 0 21 0 515 536<br />
Kukljica (R,T) 650 106.383 20 106 8 130 244<br />
Novigrad (U,T) 2.500 27.266 0 27 0 750 777<br />
Pakoštane (R,T) 3.891 277.850 0 278 0 778 1.056<br />
Poličnik (R) 4.543 0 0 0 0 909 909<br />
Posedarje (U,T) 4.100 34.010 0 34 0 1.230 1.264<br />
Povljana (R,T) 717 137.468 0 137 0 143 281<br />
Preko (U,T) 3.900 157.338 90 157 36 1.170 1.363<br />
Privlaka (R,T) 2.172 200.677 55 201 22 434 657<br />
Ražanac (R,T) 3.107 63.190 0 63 0 621 685<br />
Sali (R,T) 1.829 178.611 0 179 0 366 544<br />
Stankovci (R) 2.080 0 0 0 0 416 416<br />
Sukošan (U,T) 5.000 156.574 0 157 0 1.500 1.657<br />
Sveti Filip Jakov (U,T) 4.500 315.629 0 316 0 1.350 1.666<br />
Škabrnja (R) 1.900 0 15 0 6 380 386<br />
Vir (U,T) 1.608 475.251 0 475 0 482 958<br />
Zemunik Donji (R) 1.903 0 35 0 14 381 395<br />
Vrsi (vidi NIN) 0 0 0 0 0 0 0<br />
U k u p n o 166.425 6.094.802 11.634 6.095 4.654 46.774 57.523<br />
Tumač: U = Urbano područje (300 kg/stan.); R = ruralno područje (200 kg/stan.); T = turističko područje (1 kg/noćenje);<br />
obrt (400 kg/zaposlenik)<br />
3.4. Neopasni proizvodni otpad<br />
Nažalost, podaci, dobiveni iz anketnog upitnika u vezi količina proizvodnog opada, ali i<br />
drugih vrsta otpada u Zadarskoj županiji, su nepotpuni. Nastanak proizvodnog otpada u<br />
upitniku su prijavili samo gradovi Benkovac, Obrovac i Zadar te općine Gračac, Kukljica,<br />
Ražanac, Škabrnja i Tkon.<br />
Godišnje količine proizvodnog otpada, o kojima su podaci dobiveni anektnim upitnikom,<br />
kreću se od 9.680 t (koliko su ukupno prijavila komunalna poduzeća) do 20.605 t, koliko su<br />
prijavile JLS. Meñutim, dobiveni podaci su nepouzdani, i to – prije svega - zbog nepostojanja<br />
organiziranog i sustavnog nadzora nad tokovima otpada.<br />
Za procjenu nastalih količina proizvodnog otpada, korišten je podatak o broju zaposlenih u<br />
industriji, a uz pretpostavljenu jediničnu „proizvodnju“ otpada od 600 kg po zaposleniku (tab.<br />
3.4-1).<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 16
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
Tablica 3.4-1. Procijenjena godišnja količina proizvodnog otpada u Zadarskoj županiji<br />
GRAD / Općina<br />
Broj<br />
stanovnika<br />
Broj<br />
zaposlenih<br />
u industriji<br />
Jedinična količina<br />
otpada<br />
(kg/zaposlenik/god.)<br />
Količina<br />
proizvodnog<br />
otpada (t/god.)<br />
Starigrad (U,T) 1.893 200 600 120<br />
Tkon (R,T) 709 49 600 29<br />
Kolan (R,T) 780 20 600 12<br />
Lišane Ostrovičke (R) 746 31 600 19<br />
Jasenice (R,T) 1.329 45 600 27<br />
NIN / Vrsi (U,T) 4.603 349 600 209<br />
ZADAR (U,T) 72.718 26.000 600 15.600<br />
BIOGRAD NA MORU (U,T) 5.246 3.000 600 1.800<br />
PAG (U,T) 4.368 790 600 474<br />
Pašman (R,T) 2.004 62 600 37<br />
Polača (R) 2,000 64 600 38<br />
BENKOVAC (U) 10.000 3.000 600 1.800<br />
OBROVAC (U) 4.500 170 600 102<br />
Bibinje (U,T) 4.300 184 600 110<br />
Galovac (R) 1.172 360 600 216<br />
Gračac (U) 3.941 411 600 247<br />
Kali (U,T) 1.716 328 600 197<br />
Kukljica (R,T) 650 15 600 9<br />
Novigrad (U,T) 2.500 90 600 54<br />
Pakoštane (R,T) 3.891 235 600 141<br />
Poličnik (R) 4.543 349 600 209<br />
Posedarje (U,T) 4.100 192 600 115<br />
Povljana (R,T) 717 22 600 13<br />
Preko (U,T) 3.900 150 600 90<br />
Privlaka (R,T) 2.172 45 600 27<br />
Ražanac (R,T) 3.107 87 600 52<br />
Sali (R,T) 1.829 210 600 126<br />
Stankovci (R) 2.080 113 600 68<br />
Sukošan (U,T) 5.000 187 600 112<br />
Sveti Filip Jakov (U,T) 4.500 240 600 144<br />
Škabrnja (R) 1.900 50 600 30<br />
Vir (U,T) 1.608 179 600 107<br />
Zemunik Donji (R) 1.903 604 600 362<br />
Vrsi (vidi NIN) 0 0 0 0<br />
U k u p n o 166.425 37.831 22.699<br />
Tumač: U = Urbano područje (300 kg/stan.); R = ruralno područje (200 kg/stan.); T = turističko područje (1 kg/noćenje)<br />
3.5. Grañevinski otpad i otpad od rušenja<br />
Ne postoje službeni dokazi o nastalim količinama grañevinskog otpada i otpada od rušenja, a<br />
dostupni podaci takoñer su nepouzdani. Neki su podaci dobiveni anketnim upitnikom, a potječu<br />
od pojedinih JLS i komunalnih poduzeća.<br />
Ne postoji službena evidencija o nastalim količinama grañevinskog otpada, a raspoloživi<br />
podaci su nepouzdani. Odreñeni podaci o grañevinskom otpadu i otpadu od rušenja dobiveni<br />
su iz upitnika, ali oni su ispostavljeni samo od nekih JLS i komunalna poduzeća.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 17
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
Prema Prijedlogu „Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH“ iz lipnja 2005. g., procijenjeno je da<br />
u Republici Hrvatskoj, u kojoj živi 4,44 milijuna stanovnika (2001. g.), godišnje nastaje 2,6<br />
milijuna tona grañevinskog otpada, (tj. 586 kg otpada po stanovniku. S obzirom da nema<br />
službenih podataka, godišnja količina od 586 kg grañevinskog otpada po stanovniku uzima se<br />
kao polazna točka za procjenu količine grañevinskog otpada u Zadarskoj županiji (zbog potrebe<br />
pretvaranja zapreminskih količina u masene, ovdje je pretpostavljena specifična težina<br />
grañevinskog otpada od 1,5 t/m 3 ).<br />
Treba spomenuti da stvaranje grañevinskog otpada i otpada od rušenja u odreñenoj godini u<br />
velikoj mjeri ovisi o aktivnostima grañenja i rušenja u toj godini. Tako su prilikom gradnje<br />
autoceste Zagreb-Split nastale velike količine grañevinskog otpada. Meñutim, u nadolazećim se<br />
godinama u Županiji ipak mogu očekivati manje količine otpada nastalog od cestogradnjom.<br />
Bez obzira na navedene okolnosti, potrebno je naglasiti da se tijekom duljeg razdoblja, npr. u<br />
sljedećih 20 godina, mogu očekivati povećane aktivnosti gradnje novih kuća, hotela, stambenih<br />
zgrada, komercijalnih objekata i infrastrukture, a kao posljedice razvoja turizma i drugih<br />
relevantnih sektora djelatnosti u Zadarskoj županiji. Istovremeno će, posve očekivano, odreñen<br />
broj kuća i starijih zgrada, odnosno industrijskih objekata, biti srušen.<br />
Procjenjene količine grañevinskog otpada i otpada od rušenja u Zadarskoj županiji prikazane<br />
su u tablici 3.5-1.<br />
Tablica 3.5-1. Procijenjene količine grañevinskog otpada i otpada od rušenja u Zadarskoj županiji<br />
GRAD / Općina<br />
Broj<br />
stanovnika<br />
Jedinična količina<br />
otpada<br />
(kg/stanovnik/god.)<br />
Grañevinski otpad<br />
i otpad od rušenja<br />
(t/god.)<br />
Starigrad (U,T) 1.893 586 1.109<br />
Tkon (R,T) 709 586 415<br />
Kolan (R,T) 780 586 457<br />
Lišane Ostrovičke (R) 746 586 437<br />
Jasenice (R,T) 1.329 586 779<br />
NIN / VRSI (U,T) 4.603 586 2.697<br />
ZADAR (U,T) 72.718 586 42.613<br />
BIOGRAD NA MORU (U,T) 5.246 586 3.074<br />
PAG (U,T) 4.368 586 2.560<br />
Pašman (R,T) 2.004 586 1.174<br />
Polača (R) 2.000 586 1.172<br />
BENKOVAC (U) 10.000 586 5.860<br />
OBROVAC (U) 4.500 586 2.637<br />
Bibinje (U,T) 4.300 586 2.520<br />
Galovac (R) 1.172 586 687<br />
Gračac (U) 3.941 586 2.309<br />
Kali (U,T) 1.716 586 1.006<br />
Kukljica (R,T) 650 586 381<br />
Novigrad (U,T) 2.500 586 1.465<br />
Pakoštane (R,T) 3.891 586 2.280<br />
Poličnik (R) 4.543 586 2.662<br />
Posedarje (U,T) 4.100 586 2.403<br />
Povljana (R,T) 717 586 420<br />
Preko (U,T) 3.900 586 2.285<br />
Privlaka (R,T) 2.172 586 1.273<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 18
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
GRAD / Općina<br />
Broj<br />
stanovnika<br />
Jedinična količina<br />
otpada<br />
(kg/stanovnik/god.)<br />
Grañevinski otpad<br />
i otpad od rušenja<br />
(t/god.)<br />
Ražanac (R,T) 3.107 586 1.821<br />
Sali (R,T) 1.829 586 1.072<br />
Stankovci (R) 2.080 586 1.219<br />
Sukošan (U,T) 5.000 586 2.930<br />
Sveti Filip Jakov (U,T) 4.500 586 2.637<br />
Škabrnja (R) 1.900 586 1.113<br />
Vir (U,T) 1.608 586 942<br />
Zemunik Donji (R) 1.903 586 1.115<br />
Vrsi (vidi: NIN) 0 0 0<br />
U k u p n o 166.425 97.525<br />
Tumač: U = Urbano područje (300 kg/stan.); R = ruralno područje (200 kg/stan.); T = turističko područje (1<br />
kg/noćenje)<br />
Napomena: Podaci na temelju nacrta prijedloga „Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH“ (lipnja 2005.)<br />
Godišnja količina grañevinskog otpada po stanovniku RH iznosi 586 kg.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 19
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 20
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
4. Ostali podaci iz Upitnika<br />
4.1. Sastav otpada<br />
O sastavu otpada u Zadarskoj županiji nema mnogo podataka. U njihovu nedostatku,<br />
konzultanti su preporučili primjenu raspoloživih podataka s područja Grada Splita. Tamošnja<br />
tvrtka, koja se pretežno bavi sakupljanjem otpada, „Čistoća“ d.o.o. Split naručila je analizu<br />
razvrstanog komunalnog otpada, kako bi se utvrdio sastav otpada.<br />
U tablici 4.1-1. prikazani su sažeti podaci o pojedinim komponentama u sastavu<br />
komunalnog otpada.<br />
Tablica 4.1-1. Prosječni sastav komunalnog otpada po komponentama<br />
na području sakupljanja „Čistoća“ d.o.o. Split (IPZ, 2006.)<br />
Komponenta<br />
otpada<br />
Udio<br />
(% mase)<br />
Guma 0,4<br />
Papir i karton 21,7<br />
Staklo 3,6<br />
Plastika 16,0<br />
Metal 3,0<br />
Drvo 2,2<br />
Kuhinjski bio-otpad 38,9<br />
Vrtni bio-otpad 2,4<br />
Tekstil 3,9<br />
Pelene 3,2<br />
Inertni otpad 3,1<br />
Posebni otpad 1,5<br />
U k u p n o 99,9<br />
4.2. Ostale vrste otpada u jedinicama lokalne samouprave<br />
U siječnju i veljači 2007. g. većina JLS <strong>Zadarske</strong> županije dostavila je potpuno ili<br />
djelomično ispunjen anketni upitnik, kojim se nastojalo prikupiti sve postojeće podatke,<br />
neophodne za izradu projektne dokumentacije za uspostavu i organizaciju Županijskog<br />
centra <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Od postojećih 34 JLS, podatke nije dostavilo njih 9, i to općine Galovac, Novigrad,<br />
Pakoštane, Poličnik, Posedarje, Povljana, Sali, Sukošan i Vrsi.<br />
Svrha ove analize je - pored osiguranja neophodnih podataka u vezi sakupljanja otpada te<br />
podataka potrebnih za izgradnju, upravljanje i održavanje odlagališta – osigurati i podatke o<br />
organizacijskim aspektima cjelokupnog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na području<br />
Županije. Dodatni podaci, prikupljeni anketnim upitnikom, prikazani su u tablicama 4.2-1. i<br />
4.2-2.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 21
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
Tablica 4.2-1. Pregled podataka jedinica lokalne samouprave <strong>Zadarske</strong> županije o godišnjm<br />
količinama ostalih vrsta otpada (podaci prikupljeni upitnikom u veljači 2007.; 1. dio)<br />
GRAD / Općina<br />
Ambalažni<br />
otpad<br />
(t)<br />
Biorazgradivi<br />
otpad<br />
(t)<br />
Otpadne<br />
gume<br />
(t)<br />
Otpadna<br />
vozila<br />
(t)<br />
Glomazni<br />
otpad<br />
(t)<br />
Otpadna<br />
ulja<br />
(t)<br />
Električni i<br />
elektronički<br />
otpad (t)<br />
Starigrad (U,T) - - - - - - -<br />
Tkon (R,T) - - - - - - -<br />
Kolan (R,T) - - - - - - -<br />
Lišane Ostrovičke (R) 1,0 - 0,5 8,0 3,0 0,5 0,5<br />
Jasenice (R,T) - - - - 11,0 - -<br />
NIN/ Vrsi (U,T) - - - - - - -<br />
ZADAR (U,T) 14.456,0 - 1.872,0 2.494,0 - - 343,2<br />
BIOGRAD N/M (U,T) - - - - - - -<br />
PAG (U,T) - - - - - - -<br />
Pašman (R,T) 400,0 - - 1.200,0 400,0 - -<br />
Polača (R) - - - - - - -<br />
BENKOVAC (U) - 22,5 - - 43,0 - -<br />
OBROVAC (U) - - 8,5 225,0 750,0 - -<br />
Bibinje (U,T) - - - - - - -<br />
Galovac (R) - - - - - - -<br />
Gračac (U) 200,0 150,0 10,0 20,0 200,0 - 10,0<br />
Kali (U,T) 35,0 230,0 3,0 26,0 40,0 6,0 2,0<br />
Kukljica (R,T) - - - - - - -<br />
Novigrad (U,T) - - - - - - -<br />
Pakoštane (R,T) - - - - - - -<br />
Poličnik (R) - - - - - - -<br />
Posedarje (U,T) - - - - - - -<br />
Povljana (R,T) - - - - - - -<br />
Preko (U,T) - - - - 5.000,0 - -<br />
Privlaka (R,T) 10,0 - - 15,0 - - -<br />
Ražanac (R,T) - - - - - - -<br />
Sali (R,T) - - - - - - -<br />
Stankovci (R) - - - - - - -<br />
Sukošan (U,T) - - - - - - -<br />
Sveti Filip Jakov (U,T) - - - - - - -<br />
Škabrnja (R) 3,0 - 2.0 5,0 3,0 2,0 1,0<br />
Vir (U,T) - - - - - - -<br />
Zemunik Donji (R) - - 20.0 20,0 - - -<br />
Vrsi (vidi: NIN) - - - - - - -<br />
U k u p n o 15.105,0 403,0 1.916,0 4.013,0 6.450,0 9,0 357,0<br />
Tumač: U = Urbano područje (300 kg/stan.); R = ruralno područje (200 kg/stan.); T = turističko područje (1 kg/noćenje)<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 22
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
Tablica 4.2-2. Pregled podataka jedinica lokalne samouprave <strong>Zadarske</strong> županije o godišnjm<br />
količinama<br />
ostalih vrsta otpada (podaci prikupljeni upitnikom u veljači 2007. g.; 2. dio)<br />
GRAD / Općina Papir (t) Staklo (t)<br />
Plastika<br />
(t)<br />
Metal<br />
(t)<br />
Akumulatori<br />
i baterije<br />
(t)<br />
Nesortirano<br />
(t)<br />
Starigrad (U,T) - - - - - -<br />
Tkon (R,T) - - - - - -<br />
Kolan (R,T) - - - - - -<br />
Lišane Ostrovičke (R) 1,5 1,0 1,0 3,0 0,5 1,5<br />
Jasenice (R,T) - - - - - 50,0<br />
NIN / Vrsi (U,T) - - - - - -<br />
ZADAR (U,T) - - - - - 79.558,5<br />
BIOGRAD NA MORU (U,T) 20,0 85,0 21,0 - - -<br />
PAG (U,T) 56,0 56,0 16,0 14,0 - -<br />
Pašman (R,T) - - - - - -<br />
Polača (R) - - - - - -<br />
BENKOVAC (U) 177,2 2,2 105,4 30,0 - 140,0<br />
OBROVAC (U) - - - - - -<br />
Bibinje (U,T) - - - - - -<br />
Galovac (R) - - - - - -<br />
Gračac (U) 40,0 20,0 220,0 250,0 10,0 120,0<br />
Kali (U,T) 70,0 45,0 80,0 25,0 3,0 45,0<br />
Kukljica (R,T) - - - - - -<br />
Novigrad (U,T) - - - - - -<br />
Pakoštane (R,T) - - - - - -<br />
Poličnik (R) - - - - - -<br />
Posedarje (U,T) - - - - - -<br />
Povljana (R,T) - - - - - -<br />
Preko (U,T) - - - - - -<br />
Privlaka (R,T) - - - - - 25,0<br />
Ražanac (R,T) - - - - - -<br />
Sali (R,T) - - - - - -<br />
Stankovci (R) - - - - - -<br />
Sukošan (U,T) - - - - - -<br />
Sveti Filip Jakov (U,T) - - - - - -<br />
Škabrnja (R) 4,0 3,0 2,0 2,0 1,0 2,0<br />
Vir (U,T) - - - - - -<br />
Zemunik Donji (R) - - - - - 100,0<br />
Vrsi (vidi: NIN) - - - - - -<br />
U k u p n o 369,0 212,0 445,0 324,0 15,0 80.042,0<br />
Tumač: U = Urbano područje (300 kg/stan.); R = ruralno područje (200 kg/stan.); T = turističko područje (1<br />
kg/noćenje)<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 23
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
4.3. Cijene usluga <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i način njihova obračuna u jedinicama<br />
lokalne samouprave <strong>Zadarske</strong> županije<br />
U tablicama 4.3-1., 4.3-2. i 4.3-3. pregledno su prikazani opći relevantni statistički podaci te<br />
cijene i način obračuna za kućanstva i gospodarstvo u jedinicama lokalne samouprave<br />
<strong>Zadarske</strong> županije:<br />
GRAD / Općina<br />
Tablica 4.3-1. Odabrani statistički podaci, dobiveni u anketnom upitniku<br />
od jedinica lokalne samouprave <strong>Zadarske</strong> županije (veljača 2007. g.)<br />
Troškovi<br />
odlaganja<br />
na<br />
odlagalištu<br />
(kn)<br />
Broj<br />
stanovnika<br />
Broj<br />
kućanstava<br />
Broj<br />
kreveta<br />
(hoteli,<br />
kampovi,<br />
marine,<br />
apartmani)<br />
Broj<br />
turističkih<br />
noćenja<br />
Broj<br />
zaposlenih<br />
u<br />
obrtima<br />
Broj<br />
zaposlenih<br />
u<br />
poduzećima<br />
Starigrad (U,T) - 1.893 645 - 284.607 104 200 -<br />
Tkon (R,T) - 709 400 300 43.884 - 49 1<br />
Kolan (R,T) - 780 250 5.000 153.597 40 20 2<br />
Lišane Ostrov. (R) - 746 220 - 0 15 31 -<br />
Jasenice (R,T) - 1.329 440 450 50.768 35 45 -<br />
NIN / Vrsi (U,T) 1.280.000 4.603 3.800 8.752 885.144 261 349 -<br />
ZADAR (U,T) 1.600.000 72.718 24.746 13.581 925.680 10.000 26.000 25<br />
BIOGRAD (U,T) 664.000 5.246 - - 728.636 - 3.000 -<br />
PAG (U,T) 538.500 4.368 1.435 15.104 614.097 350 790 -<br />
Pašman (R,T) 134.217 2.004 1.200 4.200 95.812 24 62 4<br />
Polača (R) - 2.000 480 - 0 - 64 -<br />
BENKOVAC (U) 600.000 10.000 3.000 50 9.442 510 3.000 15<br />
OBROVAC (U) - 4.500 1.213 977 12.526 80 170 -<br />
Bibinje (U,T) - 4.300 900 - 136.655 - 184 3<br />
Galovac (R) - 1.172 - - 0 - 360 -<br />
Gračac (U) - 3.941 1.270 200 2.500 - 411 5<br />
Kali (U,T) - 1.716 800 550 21.207 - 328 -<br />
Kukljica (R,T) - 650 650 1.219 106.383 20 15 1<br />
Novigrad (U,T) - 2.500 - - 27.266 - 90 -<br />
Pakoštane (R,T) - 3.891 - - 277.850 - 235 -<br />
Poličnik (R) - 4.543 - - 0 - 349 -<br />
Posedarje (U,T) - 4.100 - - 34.010 - 192 -<br />
Povljana (R,T) - 717 - - 137.468 - 22 -<br />
Preko (U,T) 254.893 3.900 2.500 3.200 157.338 90 150 -<br />
Privlaka (R,T) - 2.172 600 23.363 200.677 55 45 5<br />
Ražanac (R,T) - 3.107 1.800 - 63.190 - 87 4<br />
Sali (R,T) - 1.829 - - 178.611 - 210 -<br />
Stankovci (R) - 2.080 270 - 0 - 113 2<br />
Sukošan (U,T) - 5.000 - - 156.574 - 187 -<br />
Sv.Filip Jakov (U,T) 182.000 4.500 - 5.925 315.629 - 240 5<br />
Škabrnja (R) 243.880 1.900 450 - 0 15 50 -<br />
Vir (U,T) - 1.608 565 1.736 475.251 - 179 5<br />
Zemunik Donji (R) 199.000 1.903 548 - 0 35 604 6<br />
Vrsi (vidi: NIN) - - - 0 - - -<br />
U k u p n o 166.425 48.182 84.607 6.094.802 11.634 37.831 83<br />
Tumač: U = Urbano područje (300 kg/stan.); R = ruralno područje (200 kg/stan.); T = turističko područje (1 kg/noćenje)<br />
Broj<br />
divljih<br />
odlagališta<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 24
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
Tablica 4.3-2. Pregled cijena i načina obračuna usluga <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> za kućanstva<br />
u jedinicama lokalne samouprave <strong>Zadarske</strong> županije (veljača 2007. g.)<br />
Gradovi i općine<br />
Kućanstvo: cijena i način obračuna (kn)<br />
m 2 m 3 po<br />
po po po<br />
članu posudi posudi<br />
kućanstvu<br />
domaćinstva 120 l 240 l<br />
sezonska<br />
kućanstva<br />
Starigrad (U,T) - - - - - - -<br />
Tkon (R,T) - - - 12,00 - - 170,00<br />
Kolan (R,T) 0,33 - - - - - -<br />
Lišane Ostrovičke (R) 0,20 - - - - - -<br />
Jasenice (R,T) - - - - 42,00 70,00 -<br />
NIN / Vrsi (U,T) - - 35,00 - - - -<br />
ZADAR (U,T) 0,54 - - - - - -<br />
BIOGRAD (U,T) 0,36 - - - - - -<br />
PAG (U,T) 0,27 - - - - - -<br />
Pašman (R,T) 0,75 - - 14,00 - - -<br />
Polača (R) - - - 12,00 - - -<br />
Benkovac (U) 0,30 - - - - - -<br />
Obrovac (U) 0,30 - - - - - -<br />
Bibinje (U,T) - - - 9,50 - - -<br />
Galovac (R) - - - - - - -<br />
Gračac (U) 0,32 - - - - - -<br />
Kali (U,T) - - - 11,89 - - -<br />
Kukljica (R,T) 0,48 - - - - - -<br />
Novigrad (U,T) - - - - - - -<br />
Pakoštane (R,T) - - - - - - -<br />
Poličnik (R) - - - - - - -<br />
Posedarje (U,T) - - - - - - -<br />
Povljana (R,T) - - - - - - -<br />
Preko (U,T) 0,60 - - 14,00 - - -<br />
Privlaka (R,T) - - - - - - -<br />
Ražanac (R,T) - - 25,00 - - - -<br />
Sali (R,T) - - - - - - -<br />
Stankovci (R) - - 35,00 - - - -<br />
Sukošan (U,T) - - - - - - -<br />
Sv. Filip Jakov (U,T) - - - 7,00 - - -<br />
Škabrnja (R) - - - - 35,00 - -<br />
Vir (U,T) 0,37 - - - - - -<br />
Zemunik Donji (R) - - - 10,00 - - -<br />
Vrsi (vidi: NIN) - - - - - - -<br />
Tumač: U = Urbano područje (300 kg/stan.); R = ruralno područje (200 kg/stan.); T = turističko područje (1<br />
kg/noćenje)<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 25
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
Tablica 4.3-3. Pregled cijena i načina obračuna usluga <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> za gospodarske subjekte u<br />
jedinicama lokalne samouprave <strong>Zadarske</strong> županije (veljača 2007. g.)<br />
GRAD / Općina<br />
Gospodarstvo: cijena i način obračuna (kn)<br />
m 2 3 po posudi<br />
m<br />
120 l<br />
po posudi<br />
240 l<br />
kontejner<br />
ostalo<br />
Starigrad (U,T)<br />
Tkon (R,T) 60,00<br />
Kolan (R,T) 1,50<br />
Lišane Ostrovičke(R) 0,50<br />
Jasenice(R,T) 73,20 103,70 244,00<br />
NIN / Vrsi (U,T) 1,30<br />
ZADAR (U,T) 0,36<br />
BIOGRAD NA MORU (U,T) 0,51<br />
PAG (U,T) 1,50<br />
Pašman (R,T) 0,75<br />
Polača(R)<br />
BENKOVAC (U) 1,38 300,00 95,00<br />
OBROVAC (U) 0,30<br />
Bibinje (U,T)<br />
Galovac (R)<br />
Gračac (U) 0,42<br />
Kali (U,T) 50,00<br />
Kukljica (R,T) 200,00<br />
Novigrad (U,T)<br />
Pakoštane (R,T)<br />
Poličnik (R)<br />
Posedarje (U,T)<br />
Povljana (R,T)<br />
Preko (U,T) 3,50<br />
Privlaka (R,T)<br />
Ražanac (R,T) 70,00<br />
Sali (R,T)<br />
Stankovci (R) 70,00 360,00<br />
Sukošan (U,T)<br />
Sveti Filip Jakov (U,T)<br />
Škabrnja (R) 50,00 200,00<br />
Vir (U,T) 2,00 122,00 500,00<br />
Zemunik Donji (R) 1,20 420,00<br />
Vrsi (vidi: NIN)<br />
Tumač: U = Urbano područje (300 kg/stan.); R = ruralno područje (200 kg/stan.); T = turističko područje (1 kg/noćenje)<br />
4.4. Ostale vrste otpada (prema podacima komunalnih poduzeća)<br />
U siječnju i veljači 2007. g. većina komunalnih poduzeća dostavila je u potpunosti ili<br />
djelomično ispunjen anketni upitnik, kojim se nastojalo prikupiti sve raspoložive podatke<br />
potrebne za izradu projektne dokumentacije za uspostavu i organiziranje Županijskog centra za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong>.<br />
Od ukupno 18 komunalnih poduzeća, podatke je dostavilo njih 17, a podatke nije dostavila<br />
samo tvrtka „Adriatik Blizna“ d.o.o. iz Trogira.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 26
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
Svrha ove analize je - pored neophodnih podataka o sakupljanju otpada i podataka potrebnih<br />
za izgradnju, upravljanje i održavanje odlagališta - dostaviti i podatke o organizacijskim<br />
aspektima cjelokupnog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> na području Županije. Podaci,<br />
prikupljeni aneketnim upitnikom, prikazani su u tablicama 4.4-1. i 4.4-2.<br />
Tablica 4.4-1. Podaci o zbrinjavanju ostalih vrsta otpada od strane komunalnih poduzeća<br />
(prema Upitniku; veljača 2007. g.)<br />
Komunalno poduzeće<br />
Ambalažni<br />
otpad<br />
(t/god.)<br />
Biorazgradivi<br />
otpad<br />
(t/god.)<br />
Otpadne<br />
gume<br />
(t/god.)<br />
Otpadna<br />
vozila<br />
(t/god.)<br />
Glomazni<br />
otpad<br />
(t/god.)<br />
Otpadna<br />
ulja<br />
(t/god.)<br />
EEotpad<br />
(t/god.)<br />
Eko Flor Plus d.o.o. Jasenice - - - - 11,00 - -<br />
Hripa d.o.o. Kali 35,00 230,00 3,00 26,00 40,00 6,00 2,00<br />
Komunalno d.o.o. Gračac 200,00 150,00 10,00 20,00 200,00 - 10,00<br />
Čistoća d.o.o. Zadar - - 15,00 120,00 3.000,00 - 5,00<br />
Loši - prijevoz Pakoštane - - - - 10,00 - -<br />
KD Dugi Otok i Zverinac d.o.o. 500,00 1.500,00 - 100,00 100,00 - 20,00<br />
Čisti Otok d.o.o. Vir - - - - - - -<br />
Otok Ugljan d.o.o. Preko - - - - 5.000,00 - -<br />
Komunalno društvo Povljana - - - - - - -<br />
Agryruntum d.o.o. Starigrad - - - - - - -<br />
Komunalno društvo Pag d.o.o. - - - - - - -<br />
JKU Prvenj Tkon - - 0,30 5,70 10,00 0,85 -<br />
JKU Otok Pašman 50,00 - - 70,00 - - -<br />
Benković d.o.o. Benkovac - - 22,50 - 43,00 - -<br />
Sabuša d.o.o. Kukljica - - - 45,00 - -<br />
Infra-grad d.o.o. Obrovac - - 2,50 225,00 900,00 - -<br />
Rivina Jaruga d.o.o. Šibenik<br />
(Lišane Ostrovičke)<br />
- - - - - - -<br />
Komio komunalije i održavanje<br />
d.o.o. Nin<br />
- - - - - - -<br />
Adriatik Blizna d.o.o. Trogir/Split<br />
(Novigrad)<br />
- - - - - - -<br />
Polača (u sastavu Općine) - - - - - - -<br />
Bošana d.o.o. Biograd - - - - - - -<br />
Michieli-Tomić d.o.o. Split<br />
(Stankovci)<br />
- - - - - - -<br />
U k u p n o 785,00 1.880,00 53,30 566,70 9.359,00 6,85 37,00<br />
Tablica 4.4-2. Podaci o zbrinjavanju ostalih vrsta otpada od strane komunalnih poduzeća<br />
(prema Upitniku, veljača 2007. g.)<br />
Komunalno poduzeće<br />
Papir<br />
(t/god.)<br />
Staklo<br />
(t/god.)<br />
Plastika<br />
(t/god.)<br />
Metal<br />
(t/god.)<br />
Akumulatori<br />
i baterije<br />
(t/god.)<br />
Nesortirano<br />
(t/god.)<br />
Efikasnost<br />
naplate<br />
(%)<br />
Eko Flor Plus d.o.o. Jasenice - - - - - 50,00 -<br />
Hripa d.o.o. Kali 90,00 45,00 80,00 25,00 3,00 45,00 60<br />
Komunalno d.o.o. Gračac 40,00 20,00 220,00 250,00 10,00 120,00 70<br />
Čistoća d.o.o. Zadar 400,00 199,00 34,00 5,00 - - 84<br />
Loši - prijevoz Pakoštane - - - - - - 50<br />
KD Dugi Otok i Zverinac d.o.o. 75,00 150,00 150,00 75,00 5,00 325,00 80<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 27
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
Komunalno poduzeće<br />
Papir<br />
(t/god.)<br />
Staklo<br />
(t/god.)<br />
Plastika<br />
(t/god.)<br />
Metal<br />
(t/god.)<br />
Akumulatori<br />
i baterije<br />
(t/god.)<br />
Nesortirano<br />
(t/god.)<br />
Efikasnost<br />
naplate<br />
(%)<br />
Čisti Otok d.o.o. Vir - - - - - - 75<br />
Otok Ugljan d.o.o. Preko - - - - - - 90<br />
Komunalno društvo Povljana - - - - - - 65<br />
Agryruntum d.o.o. Starigrad - - - - - - -<br />
Komunalno društvo Pag d.o.o. 56,00 56,00 16,00 14,00 - - 75<br />
JKU Prvenj Tkon - - - 15,00 0,50 - -<br />
JKU Otok Pašman - - - - - - 73<br />
Benković d.o.o. Benkovac 177,20 2,20 105,40 30,00 - 140,00 67<br />
Sabuša d.o.o. Kukljica - - - - - - 70<br />
Infra-grad d.o.o. Obrovac - - - - - - 77<br />
Rivina Jaruga d.o.o. Šibenik<br />
(Lišane Ostrovičke)<br />
- - - - - - -<br />
Komio komunalije i održavanje<br />
d.o.o. Nin<br />
- - - - - - -<br />
Adriatik Blizna d.o.o. Trogir/Split<br />
(Novigrad)<br />
- - - - - - -<br />
Polača (u sastavu Općine) - - - - - - -<br />
Bošana d.o.o. Biograd 34,00 - - - - - 71<br />
Michieli-Tomić d.o.o. Split<br />
(Stankovci)<br />
- - - - - - -<br />
Ukupno 872,20 472,20 605,40 414,00 18,50 680,00 72<br />
4.5. Pregled cijena i načina obračuna troškova zbrinjavanja otpada (prema podacima<br />
komunalnih poduzeća)<br />
U tablicama 4.5-1., 4.5-2., 4.5-3., 4.5-4. i 4.5-5., koje slijede u nastavku, pregledno su<br />
prikazani statistički podaci te cijene i način obračuna troškova zbrinjavanja otpada za<br />
kućanstva i gospodarske subjekte.<br />
Tablica 4.5-1. Pregled cijena i načina obračuna komunalnih usluga od strane komunalnih poduzeća<br />
<strong>Zadarske</strong> županije za kućanstva (veljača 2007. g.)<br />
Komunalno poduzeće<br />
Kućanstvo: cijena i način obračuna (kn)<br />
m 2 m 3 po<br />
kućanstvu<br />
po članu<br />
kućanstva<br />
po<br />
posudi<br />
120 l<br />
po<br />
posudi<br />
240 l<br />
Eko Flor Plus d.o.o. Jasenice - - - - - -<br />
Hripa d.o.o. Kali - - - 11,89 - -<br />
Komunalno d.o.o. Gračac 0,32 - - - - -<br />
Čistoća d.o.o. Zadar 0,54 - - - - -<br />
Loši - prijevoz Pakoštane - - 40,00 7,00 - -<br />
KD Dugi Otok i Zverinac d.o.o. - - - 10,00 - -<br />
Čisti Otok d.o.o. Vir 0,37 - - - - -<br />
Otok Ugljan d.o.o. Preko 1,82 - - 14,00 - -<br />
Komunalno društvo Povljana - - - - - -<br />
Agryruntum d.o.o. Starigrad - - 42,50 - - -<br />
Komunalno društvo Pag d.o.o. 0,33 - - - - -<br />
JKU Prvenj Tkon - - - 12,00 - -<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 28
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
Komunalno poduzeće<br />
Kućanstvo: cijena i način obračuna (kn)<br />
m 2 m 3 po<br />
kućanstvu<br />
po članu<br />
kućanstva<br />
po<br />
posudi<br />
120 l<br />
po<br />
posudi<br />
240 l<br />
JKU Otok Pašman 0,75 - - 14,00 - -<br />
Benković d.o.o. Benkovac 0,30 - - - - -<br />
Sabuša d.o.o. Kukljica 0,48 - - - - -<br />
Infra-grad d.o.o. Obrovac 0,27 - - - - -<br />
Rivina Jaruga d.o.o. Šibenik<br />
(Lišane Ostrovičke)<br />
0,20 - - - - -<br />
Komio komunalije i održavanje d.o.o.<br />
Nin<br />
- - - 35,00 - -<br />
Adriatik Blizna d.o.o. Trogir/Split<br />
(Novigrad)<br />
- - - - - -<br />
Polača (u sastavu Općine) - - - 12,00 - -<br />
Bošana d.o.o. Biograd 0,36 - - - - -<br />
Michieli-Tomić d.o.o. Split (Stankovci) - - - - - -<br />
Tablica 4.5-2. Pregled cijena i načina obračuna komunalnih usluga od strane komunalnih poduzeća<br />
<strong>Zadarske</strong> županije za gospodarske subjekte (veljača 2007. g.)<br />
Komunalno poduzeće<br />
Gospodarstvo: cijena i način obračuna (kn)<br />
po po<br />
m 2 m 3 kontejner<br />
posudi posudi<br />
1.100 l<br />
120 l 240 l<br />
kontejner<br />
5.000 l<br />
Eko Flor Plus d.o.o. Jasenice - - - - - -<br />
Hripa d.o.o. Kali - 50,00 - - - -<br />
Komunalno d.o.o. Gračac 0,42 - - - - -<br />
Čistoća d.o.o. Zadar 0,36 - - - - -<br />
Loši - prijevoz Pakoštane - - 134,20 - 89,06 -<br />
KD Dugi Otok i Zverinac d.o.o. - 190,00 - - 100,00 -<br />
Čisti Otok d.o.o. Vir 2,00 122,00 - - 122,00 600,00<br />
Otok Ugljan d.o.o. Preko 3,50 - - - - -<br />
Komunalno društvo Povljana - - - - - -<br />
Agryruntum d.o.o. Starigrad - - - - 90,00 -<br />
Komunalno društvo Pag d.o.o. 1,50 - - - - -<br />
JKU Prvenj Tkon - 85,40 - - - -<br />
JKU Otok Pašman 0,75 - - - - -<br />
Benković d.o.o. Benkovac 1,35 - - - 95,00 300,00<br />
Sabuša d.o.o. Kukljica - - - - - 200,00<br />
Infra-grad d.o.o. Obrovac 0,30 - - - - -<br />
Rivina Jaruga d.o.o. Šibenik<br />
(Lišane Ostrovičke)<br />
0,50 - - - - -<br />
Komio komunalije i održavanje d.o.o. Nin 1,30 - - - - -<br />
Adriatik Blizna d.o.o. Trogir/Split (Novigrad) - - - - - -<br />
Polača (u sastavu Općine) - - - - - -<br />
Bošana d.o.o. Biograd 0,97 - - - - -<br />
Michieli-Tomić d.o.o. Split (Stankovci) - - - - - -<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 29
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
Tablica 4.5-3. Struktura prihoda komunalnih poduzeća u sustavu zbrinjavanja otpada <strong>Zadarske</strong> županije u 2006. g.<br />
(veljača 2007. g.)<br />
Komunalno poduzeće<br />
Ukupni<br />
poslovni<br />
prihodi<br />
Struktura prihoda (kn)<br />
Gradovi<br />
Gospodarstvo Zanatstvo Grañanstvo<br />
i općine<br />
Ostali<br />
prihodi<br />
Eko Flor Plus d.o.o. Jasenice - - - - - -<br />
Hripa d.o.o. Kali 2.965.053 254.961 263.832 121.719 2.107.887 216.654<br />
Komunalno d.o.o. Gračac 2.790.637 282.517 - 925.743 1.465.463 116.914<br />
Čistoća d.o.o. Zadar 38.053.062 10.589.830 1.823.274 7,498.504 4.448.879 8.803.682<br />
Loši - prijevoz Pakoštane 891.448 - - - - -<br />
KD Dugi Otok i Zverinac d.o.o. 3.692.811 - - 1,425.903 - 2.266.908<br />
Čisti Otok d.o.o. Vir 2.589.926 624.453 - 1,715.472 - 250.000<br />
Otok Ugljan d.o.o. Preko 1.166.225 331.667 - 834.558 - -<br />
Komunalno društvo Povljana 3.348.951 - - - -<br />
Agryruntum d.o.o. Starigrad 1.546.201 - - 332.968 - -<br />
Komunalno društvo Pag d.o.o. 1.899.981 1.044.989 - 854.991 - -<br />
JKU Prvenj Tkon 120.385 1.745 - 118.640 - -<br />
JKU Otok Pašman 4.850.377 - - 1,648.477 3.201.899 -<br />
Benković d.o.o. Benkovac 1.545.052 873.900 - 671.160 - -<br />
Sabuša d.o.o. Kukljica 1.436.734 130.450 - 1,101.268 202.320 2.696<br />
Infra-grad d.o.o. Obrovac 2.108.510 2.065.942 - - - 42.568<br />
Rivina Jaruga d.o.o. Šibenik<br />
(Lišane Ostrovičke)<br />
- - - - - -<br />
Komio komunalije i održavanje<br />
d.o.o. Nin<br />
- - - - - -<br />
Adriatik Blizna d.o.o. Trogir/Split<br />
(Novigrad)<br />
- - - - - -<br />
Polača (u sastavu Općine) - - - - - -<br />
Bošana d.o.o. Biograd 2.011.237 1.053.092 - 958.145 - -<br />
Michieli-Tomić d.o.o. Split<br />
(Stankovci)<br />
- - - - - -<br />
U k u p n o 71.016.593 17.253.546 2.087.106 18.207.550 11.426.448 11.699.421<br />
Tablica 4.5-4. Struktura rashoda komunalnih poduzeća u sustavu zbrinjavanja otpada <strong>Zadarske</strong> županije (veljača 2007.)<br />
Komunalno poduzeće<br />
Ukupni<br />
poslovni<br />
rashodi<br />
Materijalni<br />
troškovi<br />
Struktura rashoda (kune)<br />
Troškovi<br />
osoblja<br />
Amortizacija<br />
Ostali<br />
troškovi<br />
poslovanja<br />
Eko Flor Plus d.o.o. Jasenice - - - - -<br />
Hripa d.o.o. Kali 2.951.953 228.221 519.391 2.043.117 161.224<br />
Komunalno d.o.o. Gračac 2.682.638 720.177 1.097.387 166.472 698.602<br />
Čistoća d.o.o. Zadar 37.931.932 12.702.186 16.026.905 4.215.652 4.987.188<br />
Loši - prijevoz Pakoštane 672.727 - 295.806 20.412 356.509<br />
KD Dugi Otok i Zverinac d.o.o. 2.381.361 1.537.478 717.444 40.388 86.044<br />
Čisti Otok d.o.o. Vir 2.386.951 472.626 1.219.358 373.336 321.630<br />
Otok Ugljan d.o.o. Preko 789.978 20.000 350.000 40.000 379.978<br />
Komunalno društvo Povljana 1.904.342 - - - -<br />
Agryruntum d.o.o. Starigrad 1.776.819 - - - -<br />
Komunalno društvo Pag d.o.o. 1.830.550 560.331 824.663 17.207 428.348<br />
JKU Prvenj Tkon 154.892 20.546 59.772 74.574 -<br />
JKU Otok Pašman 3.634.049 425.120 660.760 221.765 2.326.407<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 30
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
Komunalno poduzeće<br />
Ukupni<br />
poslovni<br />
rashodi<br />
Materijalni<br />
troškovi<br />
Struktura rashoda (kune)<br />
Troškovi<br />
osoblja<br />
Amortizacija<br />
Ostali<br />
troškovi<br />
poslovanja<br />
Benković d.o.o. Benkovac 1.525.680 255.480 672.900 352.300 245.000<br />
Sabuša d.o.o. Kukljica 1.042.064 12.706 179.255 - 850.103<br />
Infra-grad d.o.o. Obrovac 1.983.121 200.237 1.053.204 131.578 729.680<br />
Rivina Jaruga d.o.o. Šibenik<br />
(Lišane Ostrovičke)<br />
- - - - -<br />
Komio komunalije i održavanje d.o.o.<br />
Nin<br />
- - - - -<br />
Adriatik Blizna d.o.o. Trogir/Split<br />
(Novigrad)<br />
- - - - -<br />
Polača (u sastavu Općine) - - - - -<br />
Bošana d.o.o. Biograd 1.412.691 367.336 685.630 271.045 88.679<br />
Michieli-Tomić d.o.o. Split (Stankovci) - - - - -<br />
Čistoća d.o.o. Zadar (9 općina) - - - - -<br />
U k u p n o 65.061.747 17.522.445 24.362.478 7.967.846 11.659.392<br />
Tablica 4.5-5. Struktura vozila i djelatnika komunalnih poduzeća u sustavu zbrinjavanja otpada<br />
<strong>Zadarske</strong> županije 2006. g. (veljača 2007. g.)<br />
Komunalno poduzeće<br />
Prosječna<br />
starost<br />
vozila (god.)<br />
Broj<br />
radnika<br />
Broj<br />
vozača<br />
Eko Flor Plus d.o.o. Jasenice 18 1 1<br />
Hripa d.o.o. Kali 8 7 1<br />
Komunalno d.o.o. Gračac 7 21 2<br />
Čistoća d.o.o. Zadar 7 197 45<br />
Loši - prijevoz Pakoštane 20 5 2<br />
KD Dugi Otok i Zverinac d.o.o. - 17 2<br />
Čisti Otok d.o.o. Vir 2 14 3<br />
Otok Ugljan d.o.o. Preko 15 5 3<br />
Komunalno društvo Povljana 5 23 3<br />
Agryruntum d.o.o. Starigrad 15 8 2<br />
Komunalno društvo Pag d.o.o. 15 13 4<br />
JKU Prvenj Tkon 3 1 1<br />
JKU Otok Pašman - 11 4<br />
Benković d.o.o. Benkovac 15 9 4<br />
Sabuša d.o.o. Kukljica - 4 -<br />
Infra-grad d.o.o. Obrovac 19 16 3<br />
Rivina Jaruga d.o.o. Šibenik (Lišane Ostrovičke) - - -<br />
Komio komunalije i održavanje d.o.o. Nin - - -<br />
Adriatik Blizna d.o.o. Trogir/Split (Novigrad) - - -<br />
Polača (u sastavu Općine) - - -<br />
Bošana d.o.o. Biograd 3 - 5<br />
Michieli-Tomić d.o.o. Split (Stankovci) - - -<br />
U k u p n o 6 352 85<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 31
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 32
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
5. Z a k l j u č a k<br />
Podaci o količinama nastalog otpada po vrstama u Zadarskoj županiji, dobiveni anketnim<br />
upitnikom od gradova i općina kao jedinica lokalne samouprave (JLS) i komunalnih poduzeća<br />
nisu ujednačeni. Naime, pojedine JLS i komunalna poduzeća dostavili su podatke o godišnjim<br />
količinama komunalnog, proizvodnog i grañevinskog otpada, dok su drugi dostavili podatke<br />
samo o količinama komunalnog otpada. Pojedini podaci o nastalim količinama otpada dati su u<br />
zapreminskom obliku u kubičnim metrima (m 3 ), a ne u masenim vrijednostima (tone). Za<br />
procjenu mase nastalog otpada (u tonama), primijenjena je vrijednost gustoće od 0,6 t/m 3 .<br />
Budući da je većina JLS procijenila godišnje količine nastalog otpada prema broju kamionskih<br />
dovoza otpada na odlagalište, zapreminske vrijednosti u procjeni količine otpada bile su<br />
prikladnije. Meñutim, i uz takav je postupak bilo teško procijeniti količinu otpada, jer kapacitet<br />
vozila za dovoz otpada može varirati, a nisu sva vozila uvijek bila ni potpuno napunjena<br />
<strong>otpadom</strong>. Pored toga, nema podataka o vrstama otpada koje su prilikom svakog dovoza<br />
vozilom dopremljene na odlagališta.<br />
Količine komunalnog otpada, navedene u anketnom upitniku variraju za isto odlagalište, s<br />
obzirom na okolnost o genezi podataka: tako je ukupna godišnja količina zbrinutog otpada u<br />
Županiji prema podacima JLS iznosila 127.710 t, a prema podacima komunalnih poduzeća<br />
113.658 t. Prihvati li se kao reprezentativna prosječna količina godišnje nastalog komunalnog<br />
otpada u Županiji od oko 120.000 t, prosječna godišnja količina komunalnog otpada po<br />
stanovniku Županije - prema podacima dobivenim iz upitnika - iznosi 722 kg.<br />
Ukupna godišnja količina komunalnog otpada u Zadarskoj županiji, dobivena prethodno<br />
odaslanim upitnikom od strane danske tvrtke COWI (kraj 2005. g.), iznosila je 120.531 t.<br />
Meñutim, istovrsna vrijednost, dobivena na osnovu upitnika poslanog JLS-ima i komunalnim<br />
poduzećima od strane Programa MEMCI (2004. g.), iznosila je 80.397 t. Na temelju broja<br />
stanovnika Županije (166.425), broja registriranih turističkih noćenja u Županiji (6.094.802) te<br />
broja zaposlenih u obrtima (11.634), procjenjuje se da na području Županije godišnje nastane<br />
oko 57.525 t komunalnog otpada, odnosno 346 kg komunalnog otpada po stanovniku.<br />
Godišnja količina proizvodnog otpada, dobivena podacima iz upitnika, kreće se od 9.680 t<br />
(prema informacijama komunalnih poduzeća) do 20.605 t, koliko su prijavile JLS. Ukupna<br />
godišnja količina nastalog proizvodnog otpada, prema podacima Programa MEMCI (2004. g.),<br />
iznosila je 8.050 t. Meñutim, godišnja količina proizvodnog otpada, procijenjena na temelju broja<br />
zaposlenih u industriji i poljoprivredi (37.831), iznosi oko 22.700 t ili 136 kg po stanovniku.<br />
Godišnja količina nastalog grañevinskog otpada u Županiji kreće se od 150.167 t i 163.403 t.<br />
Uzme li se u obzir vrijednost prosječne godišnje količine grañevinskog otpada od oko 155.000 t,<br />
po stanovniku Županije, prema podacima iz upitnika proizlazi da po stanovniku Županije<br />
godišnje nastane 933 kg otpada. Količina grañevinskog otpada nije obrañena upitnikom, kojega<br />
je krajem 2005. g. odaslala i obradila danska tvrtka COWI. Ukupna količina godišnje nastalog<br />
grañevinskog i ostalog otpada u Zadarskoj županiji je, prema podacima MEMCI (2004. g.),<br />
iznosila je 23.312 t.<br />
Procijenjena godišnja količina grañevinskog otpada i otpada od rušenja na osnovu broja<br />
stanovnika Županije (166.425) iznosi oko 97.525 t ili 585 kg po stanovniku, a što je u skladu sa<br />
„Strategije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske“ (NN 130/05).<br />
Godišnja proizvodnja komunalnog otpada po stanovniku varira od 146 kg u području Grada<br />
Benkovca do 12.438 kg na području Općine Vir. Na području Grada Zadra prosječno godišnje<br />
nastaje 543 kg komunalnog otpada po stanovniku, dok u većem broju JLS s razvijenim<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 33
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak A<br />
turizmom količine nastalog komunalnog otpada premašuju vrijednost od 1.000 kg po<br />
stanovniku.<br />
Najveće godišnje količine grañevinskog otpada tijekom 2006. g. utvrñene su na području<br />
Grada Zadra, a iznose 108.880 t, iza koje slijedi Općina Vir s 22.000 t.<br />
U prijavljenim količinama otpada takoñer postoji velika razlika izmeñu podataka dobivenih od<br />
pojedinih JLS. Velika je razlika izmeñu podataka, prikupljenih za odreñenu JLS u ovom projektu,<br />
i podataka prikupljenih za istu JLS od tvrtke COWI (kraj 2005. g.) i Programa MEMCI (2004. g.).<br />
Ta značajna razlika i nedosljednost izmeñu prikupljenih podataka uvjetovana je činjenicom da<br />
trenutno ne postoji nikakav stručno utemeljeni jedinstveni pouzdani sustav, koji bi bilježio<br />
rezultate aktivnosti na području <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Nesigurnost u vjerodostojnosti podataka može se očekivati i s obzirom na količine prijavljenog<br />
otpada te vrste otpada obuhvaćenim terminom „komunalnog otpada“. Nedostatak kolosiječnih<br />
vaga na odlagalištima i osoblja koje bi prijavljivalo zaprimljene količine otpada, pouzdaniju<br />
procjenu količina otpada čini vrlo teškom. Zbog nedostatka djelujućeg jedinstvenog sustava za<br />
prijavljivanje otpada, količine nekih vrsta otpada, obuhvaćenih pojmom „komunalni otpad“,<br />
uvelike variraju, ovisno o subjektu koji prijavljuje podatke.<br />
Na kraju treba reći i to da nastanak količina grañevinskog otpada i otpada od rušenja u<br />
odreñenoj godini uvelike ovisi o intenzitetu aktivnosti grañenja i rušenja u toj godini. Na primjer,<br />
izgradnja autoceste Zagreb-Split uzrokovala je tijekom gradnje nastanak velikih količina<br />
grañevinskog otpada.<br />
U nadolazećim se godinama mogu očekivati nešto manje količine grañevinskog otpada i otpada<br />
o rušenja. Meñutim, u duljem se razdoblju (npr. u sljedećih 20 godina) u Zadarskoj županiji<br />
može očekivati povećana aktivnost gradnje novih kuća, hotela, stambenih zgrada te<br />
infrastrukture, a kao posljedice razvoja turizma i drugih sektora djelatnosti. Napomenimo da su<br />
količine grañevinskog otpada i otpada od rušenja procijenjene na osnovu podataka iz „Strategije<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske“(NN 130/05.).<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša 34
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak B<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
DODATAK «B»<br />
Postojeća odlagališta otpada<br />
u gradovima i općinama <strong>Zadarske</strong> županije<br />
Karta <strong>Zadarske</strong> županije s lokacijama danas aktivnih odlagališta i prikazom gradova/općina koje<br />
koriste pojedino odlagalište<br />
(Gradovi i općine, označene istom bojom, odvoze otpad na isto odlagalište)<br />
Pripremljeno u sklopu izrade „<strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> za Zadarsku županiju“<br />
od strane danske tvrtke „COWI“ (Program MEMCI, veljača 2006. g.)<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak B<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije<br />
DODATAK «C»<br />
Koncept izbjegavanja nastanka<br />
i smanjenja nastalih količina otpada<br />
s osvrtom na Zadarsku županiju<br />
Pripremljeno u sklopu izrade „<strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> za Zadarsku županiju“<br />
od strane danske tvrtke“ COWI“ (Program MEMCI, veljača 2006. g.)<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
1. Uvod<br />
Izbjegavanje stvaranja otpada je skup aktivnosti kojima se u proizvodnji i potrošnji materijalnih<br />
dobara smanjuje potencijal otpada (sl. 1-1). Smanjiti potencijal otpada na mjestu njegova<br />
nastanka podrazumijeva: (a) kvantitativno izbjegavanje nastanka otpada, koje djeluje na<br />
smanjenje količine otpada i (b) kvalitativno izbjegavanje nastanka otpada, koje se odnosi na<br />
promjenu svojstava otpada s ciljem da se smanji onečišćenje okoliša.<br />
CJELOVITI SUSTAV ODRZIVOG GOSPODARENJA OTPADOM<br />
MJERE ZA IZBJEGAVANJE I SMANJENJE POTENCIJALA OTPADA<br />
PROIZVODNJA<br />
POTROSNJA<br />
KONSTRUKCIJA<br />
PROIZVODA<br />
PROIZVODNI<br />
PROCES<br />
PRIJEVOZ I<br />
PRODAJA<br />
KORISTENJE<br />
PROIZVODA<br />
ODLAGANJE<br />
OTPADA<br />
* Proizvodi s manjim<br />
potencijalom otpada<br />
* Koristenje<br />
recikliranih<br />
sirovina<br />
* Bolja kvaliteta<br />
proizvoda<br />
* Proizvodnja s<br />
manje otpada<br />
* Bolja kvaliteta<br />
proizvoda<br />
* Prijevoz i prodaja<br />
s manje otpada<br />
* Prihvat i<br />
recikliranje ostataka<br />
pakiranja<br />
* Informiranje<br />
potrosaca<br />
* Ekoloske navike<br />
kod kupovanje<br />
* Ekoloske navike<br />
kod koristenja<br />
* Recikliranje<br />
otpada u<br />
domacinstvu<br />
(npr. vlastito<br />
kompostiranje)<br />
Drzavne mjere:<br />
pracenje, informiranje, upravljanje<br />
propisi, informacije, edukacija i komunikacija s javnosti, stimuliranje<br />
Slika 1-1. Shema izbjegavanja nastanka i smanjenja potencijala (količine i štetnosti) otpada<br />
Kvalitativne mjere izbjegavanja otpada vode smanjenju količine otpada. To su, na primjer,<br />
zamjena dijelova proizvoda za jednokratnu upotrebu dijelovima za višekratnu upotrebu ili<br />
zamjena proizvodima koji imaju duži vijek trajanja, pa se mogu popravljati i ponovo koristiti.<br />
Kvalitativno izbjegavanje nastanka otpada obuhvaća dva različita postupka:<br />
a) promjenu svojstava materijala (izbor materijala, obrada materijala, sadržaj štetnosti u<br />
materijalu), a što će omogućiti ponovno korištenje materijala nakon njegove prve<br />
upotrebe (kvalitativno izbjegavanje nastanka otpada, koje vodi smanjenju količine<br />
otpada)<br />
b) promjenu u svojstvima materijala (sadržaj štetnosti u materijalu, izbor materijala), što će<br />
omogućiti preradu materijala u smislu zaštite okoliša (kvalitativno izbjegavanje otpada,<br />
koje vodi smanjenju udjela opasnog otpada).<br />
Mjere za izbjegavanje i smanjenje nastanka otpada mogu se definirati i kao „direktne“ i<br />
„indirektne“.<br />
„Direktne“ mjere uključuju uvoñenje kaucija, pologa, eko-poreza, isključenje iz upotrebe<br />
materijala koji su nepoželjni u struji otpada, čistija proizvodnja i sl.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
1
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
„Indirektne“ mjere vode do smanjenja nastanka otpada, na primjer, razvojem tržišta<br />
reciklabilnih materijala, uvoñenjem novih proizvoda s većim udjelom reciklabilnih materijala i<br />
jačanje tog tržišta, uvoñenjem kompostiranja u kućanstvima, uvoñenjem izravnog ponovnog<br />
korištenja otpada, npr. u grañevinarstvu, korištenjem materijala od rušenja itd.<br />
Korištenje pojma ”izbjegavanje nastanka otpada” ne može se općenito definirati, pa postoje<br />
različite definicije tog pojma:<br />
„izbjegavanje nastanka otpada“ su mjere koje dovode do toga da se kod proizvodnje i<br />
potrošnje stvara manje otpada ili uopće ne nastaje otpad<br />
„izbjegavanje nastanka otpada“ može se promatrati kao aktivno i pasivno. Izbjegavanje<br />
otpada su mjere i postupci koji sprečavaju nastanak otpada u procesu stvaranja otpada<br />
pojam „izbjegavanje nastanka otpada“ obuhvaća korištenje postupaka koji sprečavaju<br />
nastanak otpada u procesu proizvodnje, odnosno proces stvaranja otpada u što većoj<br />
mjeri smanjuju<br />
pod pojmom „izbjegavanja nastanka otpada“ podrazumijeva se mogućnost da se na<br />
mjestu nastanka otpada spriječi njegov nastanak, to jest postigne redukcija njegovog<br />
volumena<br />
pod pojmom „izbjegnutog otpada“ smatra se i dio otpada koji će se reciklirati. Izbjegavanje<br />
nastanka otpada je naročito važan i apsolutno prioritetni dio koncepta <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong>.<br />
Takoñer, teško je utvrditi razliku izmeñu izbjegavanja nastanka otpada i smanjenja nastalog<br />
otpada. Pojam izbjegavanje otpada ipak se mora razgraničiti prema pojmu iskorištavanja<br />
otpada.<br />
Iskorištavanje otpada, a osobito materijalno iskorištavanje otpada, pojam je koji značenjski<br />
obuhvaća sakupljanje otpada, odnosno proizvodni otpad koji se sakuplja putem javnih<br />
komunalnih službi ili privatnom inicijativom. Odvojeno sakupljanje korisnih sirovina iz kućnog<br />
otpada, npr. papira, stakla, plastike i metala je, prema tome, samo jedna od mjera njegovog<br />
iskorištavanja; sirovine kojih se proizvoñač otpada želi osloboditi, ponovno se vraćaju u<br />
proizvodnju.<br />
Pod pojmom izbjegavanja nastanka otpada treba smatrati i kompostiranje, koje obavljaju<br />
grañani u vlastitim kućanstvima, jer se kompost, dobiven iz otpada, ponovno upotrebljava. No,<br />
čak i uz ovakvo razmišljanje, vlastito kompostiranje često se smatra iskorištavanjem, a ne<br />
izbjegavanjem nastanka otpada. Ipak, radi bolje sistematizacije pojmova, vlastito kompostiranje<br />
trebalo bi uključiti u pojam izbjegavanja otpada.<br />
Izbjegavanjem nastanka otpada treba smatrati i interno iskorištavanje otpadnih sirovina i<br />
ostataka u proizvodnom procesu, ako se isti ponovno koriste u vlastitom pogonu kao<br />
sekundarne sirovine. Takoñer, pod pojmom izbjegavanja nastanka otpada podrazumijeva se i<br />
proizvodnja, kod koje je, općenito, reduciran dotok sirovina.<br />
Pod pojmom „izbjegavanja otpada“ treba podrazumijevati ne samo smanjenje količina otpada<br />
nego i smanjenje odreñenih tvari u otpadu. Zbog toga razlikujemo kvalitetno i kvantitativno<br />
izbjegavanje nastanka otpada. Na primjer, kvalitativno izbjegavanje nastanka otpada je<br />
zamjena nepovratnih plastičnih boca povratnim staklenim bocama.<br />
Jedno od objašnjenja pojma izbjegavanja nastanka otpada prikazano je na slici 1-2. Radi se<br />
ovdje o definiciji izbjegavanja nastanka otpada, koju koristi OECD i koja je, posljedično,<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
2
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
korištena u „Studiji Europske agencije za zaštitu okoliša 13 o izbjegavanju nastanka i smanjenju<br />
nastalog otpada (2003. g.). 14<br />
SMANJENJE OTPADA<br />
Izbjegavanje<br />
Smanjenje korištenja<br />
sirovina<br />
Ponovno korištenje<br />
proizvoda<br />
Poboljšanje<br />
kvalitete<br />
Recikliranje<br />
Obnova<br />
energije<br />
Predobrada<br />
PREVENTIVNE MJERE<br />
MJERE GOSPODARENJA OTPADOM<br />
Slika 1-2. Shematski prikaz odreñenja pojma „smanjenja nastanka otpada 1)<br />
13 „European Environmental Agency“<br />
14 Waste Minimization: European Case Studies, Warmer Bulletin 89, ožujak 2003., str. 20-22<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
3
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
4
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
2. Sadašnje stanje<br />
2.1. Zakonodavstvo<br />
Propisi Europske unije (EU) o otpadu odreñuju izbjegavanje, smanjenje i iskorištavanje<br />
otpada kao prioritetne aktivnosti u gospodarenju <strong>otpadom</strong>. Na primjer, „Okvirna smjernica<br />
(direktiva) o otpadu“ (Smjernica Vijeća 75/442/EEC izmijenjena i dopunjena Smjernicama<br />
Vijeća 91/156/EEC, 91/692/EEC, 96/350/EC i 96/59/EC) odreñuje hijerarhizaciju načela u<br />
gospodarenju <strong>otpadom</strong>, a prema kojoj se od država-članica traži da daju prednost<br />
izbjegavanju nastanka te smanjenju nastalog otpada i njegove štetnosti. Kad to nije moguće,<br />
države-članice trebaju poticati oporabu otpada kroz aktivnosti poput reciklaže. Odlaganje<br />
otpada na odlagalištima ili spaljivanje bez povrata energije najniže su rangirani postupci na<br />
hijerarhijskoj ljestvici.<br />
U „Zakonu o otpadu“ (Narodne novine, broj 178/2004.) gospodarenje <strong>otpadom</strong> je<br />
definirano kao skup aktivnosti, odluka i mjera usmjerenih na:<br />
1. sprečavanje nastanka otpada, smanjenje količine otpada i/ili njegovog štetnog<br />
učinka na okoliš<br />
2. obavljanje sakupljanja, prijevoza, oporabe, zbrinjavanja i drugih djelatnosti u vezi s<br />
<strong>otpadom</strong>, te nadzor nad obavljanjem tih djelatnosti<br />
3. briga za odlagališta koja su zatvorena (članak 4.).<br />
U članku 5. istog Zakona navodi se da je jedan od ciljeva <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
izbjegavanje nastanka i smanjenje nastalog otpada te smanjenje opasnih svojstava otpada, i<br />
to posebno:<br />
<br />
<br />
<br />
razvojem čistih tehnologija za čiji je rad potrbno manje prirodnih izvora<br />
tehničkim razvojem i promoviranjem proizvoda koji ne pridonose ili u najmanjoj<br />
mogućoj mjeri pridonose povećanju štetnog utjecaja otpada i opasnosti od<br />
onečišćenja<br />
razvojem odgovarajućih metoda zbrinjavanja opasnih tvari, sadržanih u otpadu<br />
namijenjenom oporabi.<br />
U „Nacionalnom planu djelovanja na okoliš Republike Hrvatske“ (Narodne novine, broj<br />
46/2002.) definirana je mjera C 4 M 12 za promicanje novih oblika načina življenja i potrošačkih<br />
navika, prihvatljivih za okoliš radi potencijalno dugoročnih promjena stajališta (npr. stvaranje<br />
manje količine otpada, recikliranje, štednja energije, iskorištavanje obnovljivih energetskih<br />
izbora, štednja prirodnih resursa itd.) [3] .<br />
Prema „Strategiji <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske (Narodne novine, broj<br />
130/2005.), gospodarenje <strong>otpadom</strong> je vrlo složena djelatnost koja zahvaća sve grane<br />
gospodarstva, proizvodnje i potrošnje, a sadrži čitav niz postupaka i tehnologija od kojih se<br />
veliki dio primjenjuje u različitim oblicima u Hrvatskoj. U okviru cjelokupnog sustava<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, na bazi hijerarhijskog koncepta „IVO“ (Izbjegavanje – Vrednovanje<br />
/oporaba/ – Odlaganje otpada), u Hrvatskoj su zastupljeni sljedeći važniji postupci pri<br />
gospodarenju <strong>otpadom</strong>:<br />
Izbjegavanje nastanka otpada i smanjenje opasnih svojstava otpada<br />
- odgoj i obrazovanje<br />
- čistija proizvodnja i proizvodi<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
5
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
- „Hrvatska burza otpada“<br />
- uvedene naknade za opterećivanje <strong>otpadom</strong><br />
- obveze izrade planova <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Sakupljanje i prijevoz otpada<br />
Vrednovanje – oporaba otpada<br />
- odvojeno sakupljanje<br />
- reciklaža i oporaba<br />
- mehanička obrada<br />
- biološka obrada<br />
- termička obrada<br />
- termičko-fizikalna obrada<br />
Konačno zbrinjavanje ostatnog otpada.<br />
2.2. Inicijative<br />
Iako bi izbjegavanje nastanka otpada i smanjenje značaja njegovih opasnih svojstava<br />
trebalo biti na prvom mjestu hijerarhije <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, svijest proizvoñača i uvoznika<br />
otpada u RH o tome još uvijek je niska. Od većeg broja raspoloživih postupaka izbjegavanja<br />
nastanka otpada, u RH se primjenjuju čistija proizvodnja, razmjena otpada na „Hrvatskoj<br />
burzi otpada“, promidžba i edukacija, izrada planova <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i naknade.<br />
Čistija proizvodnja prakticira se nekoliko godina, i to zahvaljujući uglavnom aktivnosti<br />
Hrvatskog centra za čistiju proizvodnju, a uz podršku odgovarajućih organizacija iz nekoliko<br />
europskih zemalja (Češka Republika, Norveška). Aktivnosti su, izmeñu ostaloga, usmjerene<br />
na smanjenje količine nastalog otpada i smanjenja značaja opasnih svojstava otpada u<br />
industriji edukacijom, treningom i konkretnim projektima.<br />
Hrvatska burza otpada, u okviru Hrvatske gospodarske komore, posreduje u razmjeni<br />
otpada gospodarskih subjekata oglašavanjem ponude i potražnje različitih vrsta pretežno<br />
proizvodnog otpada, koji time ne ulazi u službeni sustav <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>.<br />
Edukacija na području <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, pa tako i u funkciji izbjegavanja otpada i<br />
smanjenja njegovih opasnih svojstava, zastupljena je u predškolskim, školskim i<br />
visokoškolskim obrazovnim programima, medijima, u okviru meñunarodnih simpozija o<br />
gospodarenju <strong>otpadom</strong> u Zagrebu, u stručnim časopisima, na specijaliziranim izložbama, u<br />
radu raznih udruga i drugom. Očit je napredak u obrazovanju i edukaciji u predškolskom i<br />
školskom sustavu, posebno u nekim sredinama.<br />
Prema podacima Hrvatskog centra za čistiju proizvodnju (studeni 2005.), do sada nije u<br />
Zadarskoj županiji nije pripremljen niti proveden niti jedan projekt s područja čistije<br />
proizvodnje, štoviše, takvi projekti još nisu ni planirani. Prije izvjesnog vremena, započete su<br />
neke aktivnosti na organizaciji savjetovanja za gospodarske subjekte, koje je trebala sazvati<br />
Županijska gospodarska komora, no do sada to nije realizirano.<br />
Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost je početkom 2005. g. raspisao natječaj<br />
vezan za čistiju proizvodnju, no iz <strong>Zadarske</strong> županije nitko se nije javio na natječaj.<br />
Regionalni centar zaštite okoliša za Srednju i Istočnu Europu je 2004. g. raspisao natječaj<br />
za financijski inženjering za projekte energetske učinkovitosti, odnosno korištenje obnovljivih<br />
izvora energije u Hrvatskoj. Prijavila se samo Opća bolnica Zadar.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
6
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
Za područje <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> vrlo je značajan sustav upravljanja zaštitom okoliša<br />
prema standardu ISO 14001. Ovaj standard usmjeren je nadziranju djelatnosti, proizvoda i<br />
usluga na okoliš, uzimajući u obzir politiku i ciljeve okoliša. U uvoñenju ovoga sustava<br />
upravljanja zabilježeni su tek mali pomaci, jer je neznatan broj tvrtki s područja <strong>Zadarske</strong><br />
županije pristupio uvoñenju sustava upravljanja zaštitom okoliša. Na području <strong>Zadarske</strong><br />
županije ISO certifikate posjeduju:<br />
ISO 9001:<br />
1. A.R.M. stolarski obrt Zadar<br />
2. Adriatic Security d.o.o. Zadar<br />
3. Adriatic Security d.o.o. Zadar<br />
4. Adriatic servis d.o.o. Zadar<br />
5. Busola projekt d.o.o. Vir<br />
6. Čistoća d.o.o. Zadar<br />
7. HGK- županijska komora Zadar Zadar<br />
8. Ignis d.o.o. Zadar<br />
9. Marex – Elektrostroj Zadar<br />
10. Marex gel Zadar<br />
11. Pakel d.o.o. Zadar<br />
12. Pomorska škola Zadar Zadar<br />
13. Pršutana d.o.o. Posedarje Posedarje<br />
14. Quorun d.o.o., trgovina grañ. materijala Zadar<br />
15. Sojara d.d. Zadar<br />
16. TCG metalni lijev d.o.o. Benkovac<br />
17. Crane Power d.o.o. Kali<br />
18. Paška sirana d.d. Pag<br />
ISO 14001<br />
1. TCG Metalni lijev d.o.o. Benkovac<br />
2. „Sirovina odlagalište“ d.o.o. Zadar<br />
„Smjernica (direktiva) EU o integriranom sprečavanju i nadzoru onečišćenja (IPPC)“ u RH<br />
se primijenjuje kroz pojedine zakone.<br />
2.3. Anketni upitnik<br />
U studenom 2005. g. provedeno je anketiranje tvrtki, gradova i općina na području<br />
<strong>Zadarske</strong> županije, kao i županijskih ureda. Teme ankete bile su izbjegavanje nastanka i<br />
smanjenje nastalog otpada, odvojeno sakupljanje otpada, čistija proizvodnja te edukacija i<br />
rad s javnosti.<br />
Tvrtkama su bila postavljena sljedeća pitanja:<br />
1. Da li posjeduju ISO 14001?<br />
2. Da li provode projekte čistije proizvodnje?<br />
3. Da li imaju organizirani sustav odvojenog sakupljanja pojedinih vrsta otpada u tvrtki?<br />
4. Da li su izradili plan <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> za tvrtku?<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
7
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
5. Da li u vezi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> provode edukaciju zaposlenika i upravne<br />
strukture s posebnim osvrtom na izbjegavanje i smanjenje otpada te odvojeno<br />
sakupljanje otpada?<br />
6. Da li se koriste uslugama „Hrvatske burze otpada“?<br />
7. Da li sudjeluju u edukaciji i radu s javnosti i na koji način (seminari, radio, TV, novine,<br />
panoi, vozila, „otvoreni telefon“ za komunikaciju s grañanima, web-stranice,<br />
informacije, ekološke poruke i savjete s ciljem edukacije)?<br />
Odgovori su dobiveni od sljedećih tvrtki u Zadarskoj županiji:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
TCG METALNI LIJEV Benkovac<br />
SOLANA PAG d.d. Pag<br />
TVORNICA KRUHA ZADAR d.d. Zadar<br />
MARAS d.o.o. Vrsi<br />
ESCAD<br />
METAL-KABEL d.o.o. Zadar<br />
KAMEN BENKOVAC d.o.o. Benkovac<br />
GRIČ-3 d.o.o. Zadar<br />
ASFALT I BETON KNAFL d.o.o.<br />
MAROL-GEL d.o.o. Zadar<br />
SARADOV d.o.o. Stankovci<br />
OPĆA BOLNICA ZADAR i<br />
OTOK UGLJAN d.o.o.<br />
Iz dobivenih odgovora može se zaključiti da ISO 14001 posjeduje samo jedna tvrtka, i to<br />
TCG METALNI LIJEV Benkovac.<br />
Na pitanje da li provode projekte čistije proizvodnje, pozitivno su odgovorili:<br />
<br />
<br />
TCG METALNI LIJEV Benkovac (zamjena lož-ulja plinom; u poduzeću vjeruju<br />
da im je ta promjena donijela značajne uštede)<br />
TVORNICA KRUHA ZADAR d.d. Zadar.<br />
Negativni, pa čak i neki pozitivni odgovori na ovo pitanje, ukazuju na nedovoljnu<br />
informiranost o projektima čistije proizvodnje. Razlozi za neprovoñenje tih projekata, prema<br />
odgovorima većine anketiranih tvrtki, nisu financijske prirode, a smatraju da im projekti čistije<br />
proizvodnje ne bi donijeli uštede u procesu proizvodnje.<br />
Sustav odvojenog sakupljanja otpada organiziran je u tvrtkama:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
TCG METALNI LIJEV Benkovac – opasni otpad<br />
TVORNICA KRUHA ZADAR d.d. Zadar – jestivo ulje, motorno ulje, hidraulična<br />
ulja, antifriz, stare gume, uljni filtri, zauljene krpe, akumulatori, natronske vreće<br />
(natron) i kartonska ambalaža<br />
MARAS d.o.o. Vrsi – suradnja s OMV i GUMIIMPEX<br />
MAROL GEL d.o.o. Zadar – papirnata ambalaža<br />
SARADOV d.o.o. Stankovci – motorna ulja, zauljene krpe, akumulatori<br />
OPĆA BOLNICA ZADAR– patološki otpad, infektivni otpad.<br />
Ostale tvrtke nemaju organizirani sustav odvojenog sakupljanja otpada.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
8
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> za tvrtku izradili su:<br />
TCG METALNI LIJEV Benkovac<br />
TVORNICA KRUHA ZADAR d.d. Zadar<br />
MARAS d.o.o. Vrsi i<br />
OPĆA BOLNICA ZADAR.<br />
Prema dobivenim odgovorima, zaključuje se da edukaciju zaposlenika i upravne strukture<br />
za područje <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> provode:<br />
TCG METALNI LIJEV Benkovac<br />
MARAS d.o.o. Vrsi<br />
MAROL GEL d.o.o. Zadar<br />
SARADOV d.o.o. Stankovci i<br />
OPĆA BOLNICA ZADAR.<br />
U edukaciji i radu s javnošću sudjeluju sljedeće tvrtke:<br />
TCG METALNI LIJEV Benkovac<br />
MARAS d.o.o. Vrsi<br />
MAROL GEL d.o.o. Zadar<br />
SARADOV d.o.o. Stankovci<br />
OTOK UGLJAN d.o.o. i<br />
OPĆA BOLNICA ZADAR.<br />
Niti jedna od tvrtki, koje su odgovorile na upitnik, ne koristi se uslugama Hrvatske burze<br />
otpada (HBO); jedna tvrtka je čak odgovorila da to ne postoji, iako HBO već godinama radi<br />
pri Hrvatskoj gospodarskoj komori.<br />
Svi dobiveni odgovori ukazuju na nedostatak sustavnog provoñenja mjera izbjegavanja<br />
nastanka i smanjenja nastalih količina otpada te, usprkos pozitivnim odgovorima nekih tvrtki,<br />
na nedovoljnu edukaciju, i to kako upravnih tijela, tako i zaposlenika u tvrtkama zaduženih za<br />
provoñenje tih mjera.<br />
Županijama, gradovima i općinama bila su postavljena sljedeća pitanja:<br />
1. Da li na svom području imaju organizirani sustav odvojenog sakupljanja pojedinih<br />
vrsta otpada u tvrtki;<br />
2. Da li provode edukaciju javnosti u vezi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, a s posebnim osvrtom<br />
na izbjegavanje nastanka i smanjenje nastalih količina otpada te odvojeno<br />
sakupljanje otpada pomoću:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
informacija u svim sredstvima komunikacije, dokumentima (radio, TV, novine),<br />
na panoima, vozilima, u reciklažnim dvorištima, »zelenim otocima« itd.<br />
„Otvorenog telefona“ za komunikaciju s grañanima<br />
„Dana otvorenih vrata“ za grañane<br />
programa edukacije u predškolskim i školskim ustanovama (da li se provode,<br />
na koji način, s kime u suradnji i sl.)<br />
web-stranica<br />
informacija, ekoloških poruka i savjeta s ciljem edukacije grañana (ciljnih<br />
skupina) te poticanja na pravilno gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
edukacijskog i promidžbenog materijala<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
9
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
<br />
<br />
<br />
provoñenja promidžbenih kampanja za pojedine programe (papir, staklo, biootpad,<br />
ostatni otpad, divlja odlagališta i dr.),<br />
istraživanja javnog mišljenja o poznavanju sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i<br />
zaštite okoliša u gradovima, županijama (posebno onima u kojima su najveći<br />
problemi u postupanju s <strong>otpadom</strong>)<br />
ostvarivanja stalne komunikacije meñu svim sudionicima.<br />
Odgovori su dobiveni od Grada Zadra te općina Sukošan, Zemunik Donji, Starigrad, Kali,<br />
Tkon, Privlaka, Galovac, Jasenice, Pašman, Novigrad, Pakoštane i Sv. Filip i Jakov.<br />
Uočeno je da je u općinama <strong>Zadarske</strong> županije situacija slična kao i na području susjedne,<br />
Šibensko-kninske županije tj. da nema organiziranog odvojenog sakupljanja otpada niti<br />
edukacije i rada s javnosti. Izuzeci su Općina Pakoštane i Grad Zadar.<br />
Općina Pakoštane je organizirala korištenje sredstava javnog priopćavanja (radio BNM,<br />
novine, panoi) te eko-akcije, letke i izložbe crteža s ciljem informiranja i edukacije<br />
stanovništva i poticanja na pravilno gospodarenje <strong>otpadom</strong>.<br />
Grad Zadar povremeno organizira akcije postavljanja spremnika za odvojeno sakupljanje<br />
otpada u vrtićima, podjele edukacijskih letaka, izdavanje časopisa „Škovacin“, sudjelovanje u<br />
emisijama, korištenje otvorenog telefona za komunikaciju sa stanovništvom, prigodno<br />
obilježava Dan planeta Zemlje, Dan zaštite okoliša i slične manifestacije, a u izradi su webstranice.<br />
Istraživanje javnog mišljenja o poznavanju sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i zaštiti<br />
okoliša provedeno je u mjesnim odborima od strane komunalnog poduzeća „Čistoća“ d.o.o<br />
Zadar.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
10
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
3. <strong>Plan</strong>iranje budućih aktivnosti<br />
Izbjegavanje nastanka i smanjenje nastalih količina otpada je prioritetna aktivnost u<br />
cjelovitom održivom sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>. Meñutim, da bi se u potpunosti mogle<br />
provoditi mjere izbjegavanja nastanka i smanjenja nastalih količina otpada te, pri tome,<br />
postizati pozitivni rezultati, potrebno je stvoriti preduvjete. Važno je napomenuti da se radi o<br />
mjerama koje ne rješavaju problem otpada u kratkom vremenu. Mjere za smanjenje nastalih<br />
količina otpada temelje se na edukaciji i radu s javnosti, promidžbi, stimulaciji, motivaciji i<br />
održivoj potrošnji. Politiku izbjegavanja nastanka otpada treba voditi s točno odreñenim ciljem,<br />
kontinuirano u duljem nizu godina. Za ostvarenje tih ciljeva trebaju biti unaprijed osigurana<br />
novčana sredstva i stručni ljudi.<br />
Budući da mjere izbjegavanja nastanka i smanjenja nastalih količina otpada zahtijevaju<br />
znatna financijska ulaganja, koja stvarne rezultate postižu s pomakom od 2-3 godine,<br />
financiranje mora biti kontinuirano, odnosno ponavljano svake godine.<br />
Polazeći od analize stanja i vizije održivog i funkcionalnog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>,<br />
vodeći računa o strateškim ciljevima razvoja Hrvatske te ciljevima iz „Strategije zaštite<br />
okoliša RH“, u „Strategiji <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH“ (Narodne novine, broj 130/2005.)<br />
definirani su strateški ciljevi, čije ostvarenje jamči jačanje sustava i njegovo funkcioniranje, i<br />
to tako da se ostvari temeljna funkcija – zaštita ljudskog zdravlja i okoliša te postigne<br />
racionalno korištenje prirodnih resursa.<br />
Izbor ciljeva polazi od temeljnih načela i shvaćanja kako postoji hijerarhija postupaka s<br />
<strong>otpadom</strong> odreñena opterećenjem okoliša <strong>otpadom</strong>, a ako se izbjegne nastanak otpada,<br />
uklonjen je pritisak na okoliš u potpunosti i, suprotno, sve što se odloži izlaže okoliš<br />
odreñenom pritisku.<br />
Za postupno umanjivanje pritisaka otpada na okoliš i ljudsko zdravlje te ostvarivanje<br />
održivosti, moraju se stvoriti uvjeti koji će: (a) smanjiti nastanak otpada, što će voditi boljem<br />
korištenju i zaštiti resursa, (b) smanjiti količine koje se odlažu (ili neodgovorno odbacuju) i (c)<br />
smanjiti rizike od otpada.<br />
3.1. Strateški ciljevi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
„Strategijom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH“ (Narodne novine, broj 130/2005.) utvrñuju se<br />
strateški ciljevi <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, a prvi od njih je:<br />
1. Izbjegavanje nastanka i smanjenje količina otpada na izvoru te otpada koji se mora<br />
odložiti, uz materijalnu i energetsku oporabu otpada:<br />
izbjegavanje nastanka otpada i smanjenje količina otpada na mjestu nastanka<br />
čistijom proizvodnjom, odgojem i obrazovanjem, ekonomskim instrumentima<br />
(koji su važni za poticanje smanjenja otpada), planovima <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong>, primjenom pozitivnih propisa, implementacijom Smjernice o<br />
integriranom sprečavanju i nadzoru onečišćenja (IPPC Direktiva), ulaganjem u<br />
modernu tehnologiju i sl.<br />
odvojeno sakupljanje otpada na mjestu nastanka<br />
gradnja podsustava odvojenog sakupljanja i iskorištavanja, odnosno<br />
zbrinjavanja važnijih vrsta otpada (ambalažni otpad, stari automobili, kućanski<br />
aparati, EE-otpad itd.). Primjenom Smjernice o električnom i elektronskom<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
1
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
otpadu proizvoñači će postati odgovorni za preuzimanje i reciklažu električne i<br />
elektronske opreme, čime će se osigurati poticaji za dizajniranje električne i<br />
elektronske opreme na ekološki učinkovitiji način, koji u potpunosti uzima u<br />
obzir aspekte <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>; ujedno potrošači će moći vratiti svoju<br />
opremu besplatno.<br />
3.2. Kvantitativni ciljevi<br />
„Strategijom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH“ (Narodne novine, broj 130/2005.) su utvrñeni<br />
kvantitativni ciljevi koji odreñuju dinamiku ostvarivanja strateških ciljeva. Rokovi su utvrñeni s<br />
pretpostavljenim vremenskim pomacima u odnosu na regulativu EU. Do 2025. g. predviña se<br />
gotovo potpuni obuhvat stanovništva organiziranim sakupljanjem komunalnog otpada,<br />
znatan rast recikliranog i prerañenog komunalnog otpada te bitno smanjenje odloženog<br />
komunalnog i biorazgradivog otpada.<br />
3.3. Mjere za ostvarenje ciljeva<br />
Za postizanje postavljenih ciljeva utvrñuju se dvije skupine mjera: opće i posebne. Njihovo<br />
provoñenje predstavlja nastavak već započetih aktivnosti.<br />
Posebne mjere za ostvarenje cilja 1 „Izbjegavanje i smanjenje količina otpada“ su:<br />
a) Edukacija javnosti, stručnjaka i upravnih struktura za rješavanje problema <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong><br />
Programi i aktivnosti za podizanje razine znanja trebali bi imati razvojni istraživački i<br />
djelatni pristup. Kako bi se to postiglo, potrebno je uspostaviti organizaciju, postaviti<br />
ciljeve i odrediti zadaće te osigurati financijsku podršku.<br />
U cilju stalnog unapreñivanja odgoja i obrazovanja potrebno je:<br />
primijeniti osnovne informacije u svim komunikacijskim sredstvima, dokumentima<br />
(radio, TV, novine), na panoima, vozilima, u reciklažnim dvorištima, „zelenim otocima“<br />
itd.<br />
uvesti „otvoreni telefon“ za komunikaciju s grañanima<br />
izraditi web-stranice<br />
kreirati informacije, ekološke poruke i savjete usmjerene na grañane (ciljne skupine)<br />
te poticati na pravilno gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
izraditi edukacijski i promidžbeni materijal<br />
pripremiti i provoditi promidžbene kampanje za pojedine programe (papir, staklo, biootpad,<br />
ostatni otpad, divlja odlagališta i dr.)<br />
istraživati javno mišljenje o poznavanju sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i zaštiti<br />
okoliša u gradovima, županijama (posebno onima u kojima su najveći problemi u<br />
postupanju s <strong>otpadom</strong>)<br />
ostvarivati stalnu komunikaciju meñu svim sudionicima.<br />
b) Provoñenje i širenje projekata i prakse čistije proizvodnje<br />
podržavati provoñenje projekata i prakse čistije proizvodnje (odnosno izbjegavanja i<br />
smanjenja nastanka i emisija otpada) u industriji i uslužnim djelatnostima pružanjem<br />
potpora i stimulacijama; izbjegavanje nastanka i smanjivanje nastalih količina otpada<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
2
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
na vrhu je hijerarhijske piramide održivog <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>; osobito podržati<br />
edukaciju u industriji i upravnim tijelima. Projekti čistije proizvodnje i prakse takoñer<br />
se moraju podržati u javnoj nabavi uvoñenjem ekoloških procjena prilikom većih<br />
javnih nabava.<br />
c) Unapreñenje sustava odvojenog sakupljanja i recikliranja otpada:<br />
uspostaviti funkcionalne sustave sakupljanja i reciklaže pojedinih komponenata<br />
otpada (staklo, papir, plastika, stari automobili, EE-otpad, gume, kućanski aparati,<br />
metali, razgradivi otpad iz kuhinja i vrtova itd.); u svrhu postupnog smanjenja količina<br />
komunalnog otpada koji se odlaže te poticanja promjena strukture odloženog otpada,<br />
potrebno je uvoditi sustave odvojenog sakupljanja komunalnog otpada, a naplatu<br />
komunalnog otpada obračunavati prema količini otpada.<br />
d) Donošenje programa i propisa u skladu sa smjernicama EU:<br />
donijeti odgovarajuće programe i pravilnike koji će urediti oporabu ambalažnog<br />
grañevinskog, električnog i elektronskog, glomaznog, automobilskog i drugih<br />
specifičnih vrsta otpada, s naglaskom na troškovima i financiranju<br />
implementirati Smjernicu o integriranom sprečavanju i nadzoru onečišćenja (IPPC).<br />
e) Smanjenje pritiska na okoliš od otpada u zaštićenim dijelovima prirode, kršu i otocima:<br />
u zaštićenim dijelovima prirode provoditi posebne mjere zaštite<br />
zbog izuzetnih vrijednosti, osjetljivosti i rasprostranjenosti područja krša izuzetnu<br />
pozornost posvećivati uvjetima za gradnju grañevina i postrojenja po najstrožim<br />
kriterijima za takve vrste grañevina<br />
unapreñivati poseban režim izbjegavanja nastanka i smanjenja količina otpada te<br />
privremenog skladištenja, predobrade i baliranja na otocima, a balirani ili<br />
predobrañeni otpad s otoka zbrinjavati na kopnu.<br />
f) Podržavanje i unapreñenje rada „Hrvatske burze otpada“<br />
g) Donošenje <strong>Plan</strong>ova <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, unapreñenje ekonomskih instrumenata.<br />
3.4. Smjernice za uspostavu koncepta <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Osnovni smisao i cilj koncepta <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, definiran „Strategijom <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> RH“ (Narodne novine, broj 130/2005.), je smanjenje količina otpada koji će se<br />
trajno odložiti i koji će biti inertan, kako bi što manje ugrožavao okoliš, klimu i ljudsko<br />
zdravlje.<br />
Ova se koncepcija svodi na tri osnovne faze:<br />
izbjegavanje nastanka otpada, što rezultira maksimalnim smanjenjem količine i opasnih<br />
svojstava neizbježnog otpada na mjestu nastanka, tako da u sljedeće faze<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> dospijeva što manje otpada, s time da se odlaže što veći udio<br />
neopasnog otpada<br />
vednovanje – oporaba neizbježnog otpada ima zadaću iskoristiti materijalna i<br />
energetska svojstva otpada za proizvodnju sekundarnih sirovina i energije u granicama<br />
tehničkih mogućnosti te ekoloških i ekonomskih dobrobiti; ova faza započinje<br />
odvojenim sakupljanjem korisnih i opasnih komponenti otpada i njihovim prijevozom<br />
do mjesta iskorištavanja<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
3
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
odlaganje (zbrinjavanje) ostatnog otpada na ureñena kontrolirana odlagališta (sanirana<br />
postojeća ili nova) kao najniže rangiranog u hijerarhiji otpada; uključene su sanacije<br />
odlagališta i drugih starih opterećenja.<br />
3.5. Odgovornosti u provedbi planiranih aktivnosti<br />
Odgovornost u procesu unapreñenja cjelovitog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> s<br />
definiranjem uloga i aktivnosti, a vezano i uz izbjegavanje i smanjenje otpada, imaju - svaki u<br />
svom dijelu - sljedeći sudionici:<br />
Sudionici<br />
Sabor i Vlada RH<br />
Ministarstvo zaštite okoliša,<br />
prostornog ureñenja i<br />
graditeljstva<br />
Uloge - aktivnosti<br />
– voditi politiku i usmjeravati strategiju <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>,<br />
– osnovati meñuresorsko koordinacijsko tijelo za usklañenje politika<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
– uspostaviti odgovarajući gospodarski, financijski i regulatorni okvir za<br />
provedbu Strategije<br />
– osiguravati informiranost svih sudionika o Strategiji<br />
– olakšati izbor lokacija za sve potrebne grañevine i postrojenja<br />
– u okviru politike vlastite nabave kupovati ekološki prihvatljivije<br />
proizvode<br />
– provoditi, odnosno podupirati druge aktivnosti nužne u procesu<br />
unapreñivanja cjelovitog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
– pripremati provedbene propise u vezi s gospodarenjem <strong>otpadom</strong> te<br />
osiguravati provoñenje propisa<br />
– predlagati uvjete za dodatne financijske izvore<br />
– unapreñivati meñunarodnu suradnju i osigurati protok informacija,<br />
– koordinirati suradnju putem meñuresornoga koordinacijskog tijela na<br />
usklañivanju politika i aktivnosti u funkciji <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>,<br />
– dokumentima prostornog ureñenja utvrditi prijedlog lokacija za<br />
grañevine i postrojenja u sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
– poticati i povezivati jedinice regionalne i lokalne samouprave sa ciljem<br />
zajedničkog planiranja i gradnje grañevina i postrojenja za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
– nadzirati ostvarivanje Strategije putem planova <strong>gospodarenja</strong><br />
<strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske i sustava praćenja (pokazatelji i drugi<br />
alati)<br />
– provoditi, koordinirati i poticati provoñenje mjera odreñenih<br />
Strategijom<br />
– izdavati ovlaštenja i dozvole za gospodarenje <strong>otpadom</strong> i postrojenja,<br />
– provoditi inspekcijski nadzor<br />
– stimulirati kupovanje ekološki prihvatljivih proizvoda<br />
– provoditi, odnosno podržavati druge aktivnosti nužne u procesu<br />
unapreñivanja cjelovitog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
4
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
Sudionici<br />
Fond za zaštitu okoliša i<br />
energetsku učinkovitost<br />
Agencija za zaštitu okoliša<br />
Druga središnja tijela državne<br />
uprave (ministarstva, državne<br />
upravne organizacije)<br />
Uloge - aktivnosti<br />
– financirati programe sanacije odlagališta otpada, izbjegavanja i<br />
smanjivanja nastajanja otpada i iskorištavanja vrijednih svojstava<br />
otpada<br />
– financirati sanaciju odlagališta opasnog otpada<br />
– poticati čistiju proizvodnju, odnosno izbjegavanje i smanjivanje<br />
nastajanja otpada i emisija u proizvodnom procesu<br />
– poticati iskorištavanje otpada u svrhu proizvodnje sirovina i novih<br />
proizvoda<br />
– osiguravati dodatne financijske izvore i namjensko vraćanje<br />
financijskih sredstava<br />
– poticati izradu obrazovnih, istraživačkih i razvojnih studija, programa,<br />
projekata i druge aktivnosti<br />
– stimulirati kupovanje ekološki prihvatljivih proizvoda<br />
– provoditi, odnosno podupirati druge aktivnosti nužne u procesu<br />
unapreñivanja cjelovitog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
– izrañivati pouzdanu bazu podataka o vrstama, količinama, mjestima<br />
nastanka i odlaganja svih vrsta otpada<br />
– pripremati podatke za izradu izvješća o gospodarenju <strong>otpadom</strong> kao<br />
sastavni dio izvješća o stanju okoliša<br />
– prikupljati planove <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
– poboljšavati sustav prikupljanja podataka i izvještavanja o<br />
gospodarenju <strong>otpadom</strong><br />
– voditi i unapreñivati informacijski sustav zaštite okoliša s<br />
informacijskim sustavom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
– surañivati s Europskom agencijom za okoliš i drugim agencijama za<br />
zaštitu okoliša<br />
– poticati smanjivane nastanka otpada<br />
– stimulirati kupovanje ekološki prihvatljivih proizvoda<br />
– osiguravati pristup podacima i informacijama širokoj javnosti<br />
– provoditi, odnosno podupirati druge aktivnosti nužne u procesu<br />
unapreñivanja cjelovitog sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
– surañivati putem meñuresornoga koordinacijskog tijela na<br />
usklañivanju politika i aktivnosti <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
– stvarati uvjete za smanjivanje količine i opasnih svojstava otpada koji<br />
je u njihovoj nadležnosti<br />
– poticati gradnju grañevina i postrojenja te poduzetničke djelatnosti za<br />
materijalno i energetsko iskorištavanje otpada koji je u njihovoj<br />
nadležnosti<br />
– stimulirati kupovanje ekološki prihvatljivih proizvoda<br />
– obavljati upravne i druge stručne poslove iz područja mjeriteljstva,<br />
akreditacije i normizacije<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
5
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
Sudionici<br />
Jedinice područne (regionalne)<br />
samouprave (županije)<br />
Jedinice lokalne samouprave<br />
(gradovi i općine)<br />
Proizvoñači otpada –<br />
kućanstva<br />
Drugi proizvoñači otpada i<br />
proizvoda<br />
Uvoznici i izvoznici<br />
Skupljači otpada<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
Uloge - aktivnosti<br />
– donositi županijske (regionalne) planove <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>,<br />
usklañene s <strong>Plan</strong>om <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske i u<br />
suradnji s gradovima i općinama<br />
– prostornim planovima utvrñivati lokacije za grañevine i postrojenja za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
– uspostaviti županijske centre za gospodarenje <strong>otpadom</strong>, u dogovoru<br />
s općinama i gradovima, uz mogućnost udruživanja s drugim<br />
županijama<br />
– provesti sanaciju i zatvaranje odlagališta sukladno planu<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> i uz sufinanciranje<br />
– prikupljati i dostavljati podatke u skladu s propisima<br />
– stimulirati kupovanje ekološki prihvatljivih proizvoda<br />
– sustavno educirati i informirati upravne strukture i stanovništvo<br />
– prostornim planovima utvrñivati lokacije za grañevine i postrojenja za<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
– donositi planove <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>, usklañene s državnim<br />
planom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
– organizirati prikupljanje i sigurno odlaganje (komunalnog) otpada u<br />
skladu sa standardima i planom <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> općine,<br />
odnosno grada<br />
– sustavno educirati i informirati lokalne upravne strukture i stanovništvo<br />
– omogućiti odvojeno prikupljanje sekundarnih sirovina i bio-otpada, te<br />
organizirati prijevoz do centara za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
– dostavljati podatke u skladu s propisima<br />
– stimulirati kupovanje ekološki prihvatljivih proizvoda<br />
– odlagati otpad na odgovarajući način<br />
– odlagati otpad namijenjen oporabi (papir, staklo, PET-ambalaža,<br />
limenke, staro željezo, bio-otpad i dr.) ili posebnoj obradi (baterije,<br />
ulja, bio-otpad, lijekovi i dr.) u odgovarajuće spremnike/reciklažna<br />
dvorišta ili na druga odgovarajuća mjesta i način (npr. kompostiranje)<br />
– kupovati proizvode koji sadrže reciklirane materijale te kupovati<br />
proizvode i koristiti usluge koje stvaraju manje otpada (pridržavati se<br />
osnovnih načela održivog razvoja)<br />
– biti aktivnim sudionikom programa i aktivnosti na unapreñivanju<br />
sustava <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
– izrañivati planove <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
– prijavljivati sve vrste i količine proizvedenog otpada<br />
– omogućiti (i platiti) odvojeno skupljanje, prijevoz i oporabu i/ili<br />
zbrinjavanje (obradu i/ili odlaganje) otpada kojeg stvaraju<br />
– izbjegavati stvaranje otpada i smanjivati otpad na mjestu nastanka<br />
– uvoziti proizvode koji stvaraju manje količine otpada i manje štetnog<br />
otpada koji se lakše recikliraju i koji se mogu ponovno koristiti<br />
– odgovarajuće obilježavati proizvode<br />
– osigurati odvojeno skupljanje i zbrinjavanje otpada od proizvoda koje<br />
su stavili na tržište<br />
– dostavljati podatke prema propisima<br />
– pribaviti potrebne dozvole za obavljanje djelatnosti<br />
– prijavljivati skupljene vrste i količine otpada<br />
– organizirati konačno zbrinjavanje/odlaganje otpada kod ovlaštenog<br />
obrañivača<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
6
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
Sudionici<br />
Obrañivači otpada<br />
Strukovne, poslovne i druge<br />
udruge<br />
Konzultantske organizacije<br />
Uloge - aktivnosti<br />
– pribaviti propisane dozvole za obavljanje djelatnosti<br />
– obrañivati otpad koristeći najbolje dostupne tehnologije<br />
– prijaviti vrste i količine otpada koje su reciklirali, zbrinuli (obradili ili<br />
odložili) nadležnom tijelu<br />
– gospodariti pojedinim vrstama otpada na propisani način<br />
– naplaćivati zbrinjavanje prema količini otpada<br />
– provoditi programe kojima se unapreñuju praksa, svijest i<br />
informiranost te potiče sudjelovanje javnosti<br />
– provoditi programe energetske učinkovitosti i čistije proizvodnje<br />
– zagovarati najbolje dostupne tehnologije<br />
– provoditi druge aktivnosti u procesu unapreñivanja cjelovitog sustava<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
3.6. Instrumenti za provedbu planiranih aktivnosti<br />
„Zakonom o otpadu“ (Narodne novine, broj 178/2004.; 111/2006. i 60/2008.) stvorena je<br />
osnova za donošenje podzakonskih provedbenih propisa i planova <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>,<br />
koji će biti pravna i pravno-dokumentacijska osnova za provoñenje smjernica iz „Strategije<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH“ (Narodne novine, broj 130/2005.).<br />
„<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> Republike Hrvatske“ (Narodne novine, broj 85/2007.) izmeñu<br />
ostaloga sadrži i sljedeće sadržaje:<br />
mjere izbjegavanja i smanjivanja nastajanja otpada<br />
vrste, količine i porijeklo otpada za koje treba osigurati gospodarenje<br />
uvjete <strong>gospodarenja</strong> posebnim kategorijama otpada<br />
razmještaj lokacija (mrežu) grañevina i ureñaja za oporabu i zbrinjavanje otpada i<br />
rokove za njihovu gradnju<br />
opće tehničke zahtjeve za grañevine i ureñaje za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
procjenu i moguće izvore sredstava potrebnih za provoñenje ciljeva u gospodarenju<br />
<strong>otpadom</strong>.<br />
Prigodom izrade <strong>Plan</strong>a vodilo se računa i o preporukama EU.<br />
Na temelju „<strong>Plan</strong>a <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> RH“ (Narodne novine, broj 85/2007.) upravna<br />
tijela u županijama i Gradu Zagrebu te u jedinicama lokalne samouprave (gradovima i<br />
općinama) izrañuju ili će izrañivati svoje regionalne planove, a koji će osobito obuhvatiti<br />
razrañene planske odrednice u gospodarenju <strong>otpadom</strong> na regionalnim razinama te će<br />
sadržavati:<br />
1. <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u županijama i Gradu Zagrebu<br />
mjere izbjegavanja nastanka i smanjivanja nastajanja otpada<br />
mjere <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> prema najboljoj dostupnoj tehnologiji u odnosu na<br />
troškove i ekološku prihvatljivost<br />
mjere iskorištavanja vrijednih osobina otpada, odnosno mjere odvojenog skupljanja<br />
otpada<br />
planiranje gradnje grañevina namijenjenih gospodarenju <strong>otpadom</strong> u cilju uspostave<br />
nacionalne mreže grañevina za gospodarenje <strong>otpadom</strong><br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
7
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
mjere sanacije <strong>otpadom</strong> onečišćenog okoliša i neureñenih odlagališta otpada<br />
mjere nadzora i praćenja <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
izvore i visinu financijskih sredstava za provedbu mjera<br />
rokove za izvršenje i implementaciju utvrñenih mjera.<br />
2. <strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> u gradovima i općinama<br />
mjere odvojenog sakupljanja komunalnog otpada<br />
mjere za upravljanje i nadzor nad odlagalištima komunalnog otpada<br />
popis <strong>otpadom</strong> onečišćenog okoliša i neureñenih odlagališta otpada<br />
redoslijed aktivnosti sanacije neureñenih odlagališta otpada i <strong>otpadom</strong> onečišćenog<br />
okoliša<br />
izvore i visinu financijskih sredstava za provedbu mjera.<br />
U okviru planova <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> za realizaciju i implementaciju predviñenih ciljeva<br />
<strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> razradit će se i odreñeni broj programa <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong>:<br />
1. Programi za neopasni otpad<br />
a) neopasni otpad proizveden u industriji, trgovini i uslugama – izbjegavanje, oporaba<br />
i zbrinjavanje<br />
b) poljoprivredni, prehrambeni, životinjski, šumarski i drvno-industrijski otpad –<br />
iskorištavanje ostataka u biološkom ciklusu i za proizvodnju energije<br />
c) komunalni otpad i komunalni mulj<br />
• razvoj složenog regionalnog sustava skupljanja, odvojenog skupljanja,<br />
oporabe, obrade i zbrinjavanja<br />
• smanjivanje količine biorazgradivoga organskog otpada za odlaganje<br />
• iskorištavanje, obrada i zbrinjavanje mulja<br />
d) grañevinski i otpad od rušenja objekata<br />
2. Programi za opasni otpad<br />
a) izbjegavanje, smanjivanje, recikliranje, obrada i zbrinjavanje opasnog otpada<br />
b) sanacija područja visokog rizika<br />
3. Programi za tokove posebnog otpada:<br />
a) tokovi posebnih materijala i otpada:<br />
postojana organska zagañivala<br />
otpad životinjskog porijekla<br />
4. Drugi programi:<br />
a) razvoj organizacija i institucija za gospodarenje <strong>otpadom</strong> na državnoj i regionalnim<br />
razinama<br />
b) Državni program postupanja s otočnim krutim <strong>otpadom</strong><br />
c) prihvat otpada s plovnih objekata u lukama.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
8
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
4. Utjecaj različitih sudionika na izbjegavanje otpada<br />
U području izbjegavanja otpada svi sudionici se mogu podijeliti na neizravne i izravne.<br />
Neizravni sudionici u izbjegavanju otpada su zakonodavna tijela. Osnova za donošenje<br />
pozitivnih odluka kod neizravnih sudionika pri nastanku otpada su mjere koje su vezane za<br />
planiranje zaštite okoliša.<br />
Izravni sudionici u izbjegavanju nastanka otpada su:<br />
kućanstva i uslužne djelatnosti<br />
trgovine<br />
gospodarstvo (industrija)<br />
sport i rekreacija<br />
turizam<br />
društvene djelatnosti (kultura, obrazovanje i dr.)<br />
zdravstvo.<br />
4.1. Neizravni sudionici<br />
Zakonska regulativa. Zakonska regulativa u Republici Hrvatskoj i EU već je obrañena u ovom<br />
poglavlju.<br />
Ekonomsko-politički instrumenti. Zaštita okoliša ne znači samo očuvanje resursa sirovina i<br />
energije, niti sprečavanje onečišćenja vode, tla i zraka, nego i stvaranje uvjeta za izbjegavanje<br />
otpada u gospodarstvu.<br />
Ekonomsko-politički instrumenti orijentirani prema zaštiti okoliša mogu biti financijska pomoć<br />
(porezne olakšice, dotacije, smanjivanje kamata na kredite, jamstvo ili posredovanje kod<br />
kredita), politika poreza i naknada (smanjivanje naknada, porezne olakšice, posebne naknade<br />
za zbrinjavanja otpada), politika infrastrukture (gradnja parkova u industrijskom području),<br />
informacije i savjetovanja i dr.<br />
Prema „Nacionalnom planu djelovanja na okoliš Republike Hrvatske“ (Narodne novine, broj<br />
46/2002.) ekonomski instrumenti u zaštiti okoliša mogu se definirati kao instrumenti koji utječu<br />
na troškove i koristi od aktivnosti kod kojih dolazi do mogućih utjecaja na okoliš. Oni moraju<br />
poticati promjenu ponašanja gospodarskih i drugih subjekata na način koji pogoduje okolišu.<br />
Ekonomski instrumenti najčešće djeluju i primjenjuju se zajedno s drugim mjerama politike<br />
zaštite okoliša.<br />
Rad s javnosti. Uz dosad navedene mogućnosti za izbjegavanje nastanka otpada, kao što je<br />
zakonska regulativa te gospodarsko-politički instrumenti, postoji još jedna izuzetno važna<br />
mogućnost kojom se može ciljano raditi na izbjegavanju otpada - rad s javnosti. Rad s javnosti<br />
treba voditi profesionalno i kontinuirano. Sve akcije za izbjegavanje nastanka otpada će propasti<br />
ako grañani i gospodarstvo ne promijene svoje razmišljanje i ponašanje, što je moguće postići<br />
motivacijom za postizanje ekološke svijesti.<br />
4.2. Izravni sudionici<br />
Mjere za izbjegavanje nastanka i smanjivanje nastalih količina otpada mogu se i trebaju<br />
provoditi u svakom trenutku i na svakom mjestu (u domaćinstvu, uredu, industriji, kod<br />
kupovanja, rekreacije i dr.)<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
9
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
Postoji niz jednostavnih načina za izbjegavanje nastanka i smanjivanje otpada. Održivim<br />
ponašanjem svakog pojedinca u svakodnevnom životu moguće je osigurati smanjenje otpada.<br />
U nastavku se navode samo neki primjeri izbjegavanja i smanjenja otpada:<br />
kupovanje robe s duljim vijekom upotrebe<br />
izbjegavanje suvišne ambalaže (poželjno je korištenje povratne ambalaže)<br />
korištenje proizvoda koji se mogu obnoviti odnosno ponovno upotrijebiti<br />
korištenje recikliranih proizvoda<br />
razumno kupovanje (kupovanje nepotrebnih stvari predstavlja nerazumno trošenje i<br />
nezadovoljstvo u trenutku kada se treba riješiti tih suvišnih stvari)<br />
smanjiti ambalažu za kupovanje (u kupovinu sa sobom ponijeti vlastitu torbu ili košaru,<br />
kupovati svježu robu bez suvišne ambalaže)<br />
smanjivanje otpada kod priredbi, sporta, rekreacije i slavlja<br />
pokloni s manje ambalažnog otpada<br />
otpad u ugostiteljstvu (brojne su mogućnosti za smanjivanje otpada u hotelima i<br />
restoranima npr. posluživanje šećera ili čaja u posebnim posudicama umjesto u<br />
vrećicama, korištenje platnenih ubrusa i sl.)<br />
razumno korištenje energije i dr.<br />
Industrija i obrt. Industrija i obrt mogu doprinijeti izbjegavanju nastanka otpada smanjenjem<br />
ambalaže svojih proizvoda, dužim vijekom trajanja tih proizvoda, mogućnosti popravljanja<br />
proizvoda. Dosadašnja iskustva iz visoko razvijenih zemalja, pokazuju da industrija i obrt koji<br />
djeluju ekološki svjesno svojim proizvodima postižu dobar uspjeh na tržištu. No, pri tom treba<br />
napomenuti da veliku ulogu u tome ima i zakonska regulativa. To se osobito odnosi na<br />
problematiku ambalažnog otpada, na primjeru povratnih i nepovratnih boca. Propisima je<br />
moguće stvoriti uvjete koji će financijski poticati korištenje, na primjer, povratne ambalaže ili<br />
pak korištenje odreñenih ambalažnih materijala. Razvoj čistih tehnologija koje koriste manje<br />
prirodnih izvora takoñer je način izbjegavanja i smanjivanja otpada u obrtu i industriji.<br />
Trgovina. Trgovina u odnosu na izbjegavanje otpada ima jednu od najvažnijih posredničkih<br />
uloga i to izmeñu proizvoñača robe i proizvoda i kupaca. Trgovci mogu utjecati na proizvoñače<br />
da proizvode robu sa što manjim potencijalom otpada te da informiraju i savjetuju potrošače u<br />
smislu ekološke svijesti. Meñutim, koliko god trgovina može pozitivno utjecati na izbjegavanje<br />
otpada, moramo biti svjesni činjenice da upravo trgovina može biti i kočnica u izbjegavanju<br />
otpada. Primjer za to su povratne boce budući da u tom slučaju trgovina mora osigurati dodatni<br />
prostor za skladištenje praznih boca čime se povećava trošak poslovanja, a ujedno i potreba za<br />
dijelom nove radne snage.<br />
Kako trgovina odreñuje svoju ponudu, tako se i kupac može odrediti u odnosu na<br />
izbjegavanje nastanka otpada. Stoga trgovina ima veliku mogućnost za motiviranje stanovništva<br />
na izbjegavanje nastanka otpada. Na primjer, proizvode s velikom količinom ambalaže, može<br />
se zamijeniti ponudom robe upakirane u malo ambalaže. No, pitanje ambalaže je složen<br />
problem budući da dizajn ambalaže privlači kupca, pa ambalaža može znatno utjecati na cijenu<br />
proizvoda, a time i na zaradu trgovine.<br />
Uslužne i javne djelatnosti. Kao proizvoñači otpada u uslužnim i javnim djelatnostima se<br />
smatraju tijela uprave, škole, sveučilišta, socijalne ustanove, ugostiteljstvo, hoteli, restorani,<br />
kantine i sl.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
10
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
Kod svih mjera za izbjegavanje nastanka otpada u načelu se radi o štednji i promišljenom<br />
postupanju s materijalom koji se koristi. Zbog toga izbjegavanje nastanka otpada u javnim<br />
djelatnostima prvenstveno znači uvoñenje štedljivosti u potrošnji, a s tim u svezi i ušteda u visini<br />
troškova.<br />
Mogućnosti izbjegavanja nastanka otpada u upravi uglavnom se odnose na smanjenje<br />
nastanka otpada od uredskog materijala te izbjegavanje korištenja ambalaže za pića i jela.<br />
U ulozi kupca, sve javne djelatnosti i usluge imaju priliku za kupnju proizvoda proizvedenih<br />
čistijim tehnologijama ili drugih ekološki prihvatljivih proizvoda te tako stimulirati potražnju za tim<br />
proizvodima. Uvoñenje ekoloških procjena prilikom svake velike javne nabave predstavlja važnu<br />
mjeru ne samo za stimuliranje potražnje, nego i kao signal koji se može koristiti u općoj<br />
komunikaciji i edukaciji o smanjenju otpada.<br />
Kućanstva. Kućanstva imaju posebnu ulogu, jer su ustvari na kraju proizvodno-potrošačkog<br />
lanca i tako postaju neposredni proizvoñači otpada. Zbog toga se uglavnom istraživanja i<br />
projekti u vezi s izbjegavanjem nastanka otpada odnose na kućanstva. Izbjegavanje nastanka<br />
otpada bez pomoći i suradnje s konačnim potrošačem je praktički nemoguće.<br />
4.2.1. Kućni otpad<br />
Izbjegavanje nastanka otpada u kućanstvu temelji se na svijesti grañana, ali isto tako i na<br />
donošenju propisa kojima se uvodi stimulacija za izbjegavanje nastanka otpada u kućanstvu.<br />
Grañani gotovo da nisu educirani o održivoj potrošnji. Svakodnevno se grañani ipak educiraju,<br />
ali o neodrživoj potrošnji. Primjer za to su trgovine koje vrlo agresivno najavljuju, npr. koji su<br />
proizvodi taj dan jeftiniji, ali nikada i koji su skuplji!<br />
Znaju li grañani u cilju razvoja održive kupnje:<br />
Koliko pri kupnji proizvoda plaćaju ambalažu, koju bacaju u otpad?<br />
Koliko moraju platiti da bi se ta ista ambalaža zbrinula kao otpad?<br />
Izbjegavanje nastanka otpada u kućanstvu može se provoditi na nekoliko načina. Stoga je<br />
nužno prikazati konkretne mogućnosti za kvalitativno i kvantitativno izbjegavanje nastanka<br />
otpada u kućanstvu.<br />
Sve mjere koje se odnose na izbjegavanje nastanka otpada u kućnom otpadu mogu se<br />
svrstati u tri osnovne skupine:<br />
ponuda trgovine i gospodarstva treba biti usmjerena prema proizvodima s malim<br />
količinama otpada<br />
kućanstva trebaju biti usmjerena na potrošnju koja će prednost dati proizvodima s malom<br />
količinom otpada<br />
proizvoñačima otpada treba postaviti uvjete koji će stimulirati izbjegavanje otpada.<br />
Ove tri skupine se mogu smatrati i ciljevima dugoročne strategije u izbjegavanju nastanka<br />
otpada tvrtki koje su ovlaštene za zbrinjavanje otpada.<br />
Mnogi grañani nisu svjesni, niti mogu sagledati da otpad, koji "bezazleno" i pravilno stave u<br />
svoju „kantu za smeće“ stvara ozbiljne probleme u zaštiti okoliša. Kod mnogih grañana u svijesti<br />
je to da će već netko drugi zbrinuti njihov otpad. Prema njihovu mišljenju to je posao gradskog<br />
poglavarstva i komunalnog poduzeća. Da bi grañani bili motivirani za izbjegavanje nastanka<br />
otpada, prvi i osnovni dio u cjelovitom sustavu <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> je koncept izbjegavanja<br />
nastanka otpada, kojim treba definirati ciljeve, mjere i sredstva za postizanje ciljeva.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
11
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
Na početku je potrebno grañanima objasniti vezu izmeñu zbrinjavanja otpada i problema<br />
zaštite okoliša. To znači da bi grañanima trebalo organizirano pokazati divlja i neureñena<br />
odlagališta otpada i organizirati javne tribine u svezi s nastajanjem i zbrinjavanjem otpada. U<br />
drugoj fazi grañane je potrebno informirati o problemima koji nastaju zbog stalnog povećavanja<br />
količine otpada. Pri tome treba upozoriti na konkretne situacije iz svakodnevnog života koje<br />
utječu na povećavanje količine otpada (uporaba nepovratnih boca, jednokratno potrošne robe i<br />
sl.). Na kraju grañanima treba pokazati konkretne mjere za izbjegavanje nastanka otpada i o<br />
tome otvoreno diskutirati.<br />
Javni rad sa stanovništvom može se organizirati na više razina: na radnom mjestu, u<br />
kućanstvu, školi i dr. Posebno uspješnim se smatra rad u školama, gdje će se putem nastave<br />
upozoravati na problematiku otpada i izbjegavanje otpada. Takve mjere se mogu prenijeti i na<br />
medijsku razinu, osobito ako se u pravilnim razmacima nagrañuju najbolje ideje.<br />
S ciljem smanjenja nastalih količina i izbjegavanja nastanka otpada predlaže se nekoliko<br />
mjera, odnosno projekata namijenjenih grañanima:<br />
održiva potrošnja<br />
edukacija i rad s javnošću<br />
informiranje grañana o problematici otpada (npr. o kupovini suvišne ambalaže)<br />
kompostiranje u vlastitom vrtu<br />
organiziranje projekata s ciljem smanjenja otpada.<br />
4.2.1.1. Nekoliko primjera izbjegavanja nastanka i smanjivanja nastalih količina otpada te<br />
štetnosti otpada u kućanstvu<br />
Ambalaža:<br />
prednost povratnim bocama i bocama uz kauciju u odnosu na nepovratne<br />
boce, limenke za piće, tetrapak i sl.<br />
mala pakiranja zamijeniti većim<br />
zamjena robe koja ima nepotrebni višak ambalaže robom koja je "siromašna"<br />
ambalažom<br />
višak ambalaže ostavljati u trgovini<br />
prednost svježim namirnicama prema pakiranom voću, povrću i mesu, tj.<br />
konzerve i smrznute namirnice<br />
korištenje košare umjesto plastične vrećice<br />
korištenje ambalaže koja se može ponovno puniti<br />
navoñenje "cijene ambalaže".<br />
Voñenje kućanstva u smislu izbjegavanja nastanka otpada:<br />
vlastita ambalaža za namirnice koje se onda može više puta upotrebljavati<br />
optimalno kupovanje količina za kućanstvo<br />
vlastito kompostiranje otpada iz kuhinje i vrtova.<br />
Potrošna roba:<br />
izbjegavati jednokratnu uporabu pribora za jelo, satova koji se ne popravljaju,<br />
kemijskih olovaka koje se ne mogu puniti<br />
nastojati da ostatak potrošne robe bude što manji<br />
izbjegavati brzo pokvarljivu robu<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
12
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
izbjegavati papir za čišćenje (npr. kuhinjski papir)<br />
koristiti odjeću čiji se materijal poslije može preraditi<br />
uzimati kvalitetnije pokućstvo (ne od sitno prešanog drveta)<br />
koristiti kućanske aparate koji se mogu popravljati<br />
koristiti kućanske aparate koji troše manje energije i tvari (npr. vode)<br />
koristiti cipele koje se mogu popravljati i dobro održavati<br />
stare stvari koje se mogu još koristiti, pokloniti, odnosno prodati, a ne baciti<br />
papir ispisivati s obje strane i pritom biti štedljiv<br />
koristiti baterije koje se ponovno pune.<br />
Izbjegavanje štetnih tvari u otpadu u kućanstvu:<br />
Izbjegavanje štetnih tvari u otpadu ne mora značiti da će se zbog toga smanjiti i<br />
količina otpada. Svrha i cilj jest da se sadržaj opasnih tvari smanji u otpadu i tako<br />
olakša prerada otpada. Štetne, tj. opasne tvari u kućanstvu su halogenirani<br />
ugljikovodici, fenoli, teški metali, organske i anorganske kiseline i lužine. Štetne<br />
tvari su osobito sadržane u tzv. problematičnim tvarima kao što su: baterije,<br />
sredstva za zaštitu bilja i uništavanje štetočina, proizvodi koji sadrže živu, kućne<br />
kemikalije, lijekovi, sredstva za čišćenje pećnica, sredstva za čišćenje metala,<br />
pokućstva i tkanina, boje i lakovi, razrjeñivači, sredstvo za odstranjivanje mrlja i<br />
benzin za čišćenje, sredstvo za lijepljenje, sredstva za zaštitu drveta i zaštitu od<br />
korozije, sredstva za čišćenje automobila itd.<br />
Grañani mogu na više načina utjecati da znatan dio ostatka proizvoda sa<br />
štetnim tvarima ne završi u otpadu: štedljivo postupati s kućnim kemikalijama<br />
(sredstva za čišćenje i održavanje), odustajati od kemijskih sredstava za zaštitu<br />
bilja, boje i lakove kupovati u malim količinama, odabirati proizvode koji sadrže<br />
mali postotak štetnih tvari i koji ne onečišćuju okoliš (sredstva za čišćenje na bazi<br />
sapuna bez olova, fosfata, boje i lakovi koji ne sadrže teške metale i za koje ne<br />
treba razrjeñivač).<br />
Za motivaciju grañana ka izbjegavanju produkata sa štetnim tvarima potrebno<br />
je uložiti više truda na informacijama i savjetovanju nego za motiviranje za obično<br />
izbjegavanje otpada. Grañanin treba razmjerno dobro biti obaviješten o opasnosti<br />
štetnih tvari, kao i mogućnostima alternativnih zamjena.<br />
Jedan od najvažnijih proizvoda koji sadrži štetne tvari, a često je u uporabi u<br />
kućanstvu, su baterije. Baterije sadrže znatnu količinu teških metala. Budući da<br />
reciklaža, to jest povrat starih baterija još uvijek ne funkcionira dobro, u<br />
kućanstvima se preporučuje korištenje električnih aparata, opskrbu malih aparata<br />
solarnim baterijama, korištenje baterija koje se ponovno mogu puniti, povrat<br />
starih baterija u trgovine i sl.<br />
4.2.2. Proizvodni i komercijalni otpad<br />
Prema „Zakonu o otpadu“ (Narodne novine, broj 178/04; 111/06 i 60/2008.), članak 12.,<br />
proizvoñač otpada koji godišnje proizvodi više od 150 tona neopasnog otpada i/ili više od<br />
200 kg opasnog otpada, dužan je planirati gospodarenje <strong>otpadom</strong> za razdoblje od četiri<br />
godine.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
13
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> proizvoñača otpada sadrži:<br />
1. podatke o vrstama, količinama, mjestu, odnosno procesu nastanka otpada te<br />
predviñanje trenda nastajanja otpada<br />
2. mjere za sprečavanje ili smanjivanje nastajanja otpada i njegove štetnosti<br />
3. postojeći i predviñeni način <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong><br />
4. podatke o vlastitim grañevinama i ureñajima za gospodarenje <strong>otpadom</strong>.<br />
Isti Zakon (članci 36., 37. i 38.) propisuje da proizvoñač i uvoznik proizvoda te proizvoñač i<br />
uvoznik otpada moraju planirati proizvodnju proizvoda i ambalažu za proizvode na način da<br />
se proizvodnja unapreñuje primjenom čistih tehnologija, kao i na način koji omogućuje<br />
učinkovitu uporabu materijala i energije, potiče ponovnu uporabu i reciklažu proizvoda (ako<br />
je to po svojstvu proizvoda moguće) i uzima u obzir najprimjereniji postupak oporabe, obrade<br />
i/ili odlaganja proizvoda kojem je istekao rok odnosno vijek trajanja, kako bi se nepovoljni<br />
utjecaj na okoliš sveo na najmanju moguću mjeru.<br />
Proizvoñači moraju koristiti sirovine i materijale, poluproizvode i ambalažu koji smanjuju<br />
uporabu energije i materijala i čijim se korištenjem smanjuje nastajanje otpada.<br />
Proizvoñači moraju uvoditi i koristiti ambalažu koja duže traje i ne ugrožava okoliš kad<br />
postane otpad.<br />
Proizvoñači su dužni izbjegavati uporabu materijala, tvari i/ili predmeta koji sadrže opasne<br />
tvari u količinama i/ili koncentracijama koje bi mogle nepovoljno utjecati na zdravlje ljudi i/ili<br />
na okoliš u procesu proizvodnje, uporabe i zbrinjavanja proizvoda kada postane otpad.<br />
Proizvoñači su dužni na primjeren način obavještavati prodavača i potrošača o bitnim<br />
svojstvima proizvoda i ambalaže glede opasnih i onečišćujućih tvari koje oni sadrže te o<br />
načinu postupanja s proizvodom i ambalažom kada isti postanu otpad.<br />
Proizvoñači su dužni kupcu i/ili korisniku proizvoda osigurati:<br />
<br />
<br />
mogućnost povrata uporabljenih proizvoda odnosno ambalaže koja se nakon<br />
odgovarajuće obrade može ponovno uporabiti,<br />
mogućnost isplate naknade za oporabljivi otpad nakon iskorištenja proizvoda.<br />
Temeljem zakonskih obveza proizvoñača otpada, donijet će se naknadno i provedbeni<br />
propisi.<br />
S ciljem smanjenja nastalih količina i izbjegavanja nastanka otpada, predlaže se nekoliko<br />
mjera, odnosno projekata namijenjenih industriji:<br />
Burza otpada (djeluje u okviru Hrvatske gospodarske komore)<br />
dobrovoljni sporazumi<br />
čistija proizvodnja<br />
Standard ISO 14001<br />
uvoñenje Smjernice IPPC (tj. IPPC Direktive).<br />
Dobrovoljni sporazumi koji postoje izmeñu komunalnih tvrtki, lokalne vlasti i industrije u vezi<br />
ispunjenja ciljeva za pojedine vrste otpada, i to stimuliranjem izbjegavanja nastanka i smanjenja<br />
nastalih količina otpada, a nevezano uz zakonske obveze, dobar su primjer, jer ih je lakše<br />
provesti nego donijeti novi propis. To je način izbjegavanja i smanjivanja otpada, i to za sve<br />
slučajeve odnosno vrste otpada, gdje još ne postoji zakonska obveza. Na primjer, uvesti<br />
dogovornu naknadu za zbrinjavanje pojedinih vrsta otpada (npr. za svaku prodanu<br />
autogumu). Time bi grañani bili motivirani za predaju pojedine vrste otpada na točno<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
14
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
odreñeno mjesto, a pri tom zbrinjavanje te vrste otpada neće plaćati grañani koji je i ne<br />
koriste, kao što je to danas slučaj, odnosno na primjeru autoguma zbrinjavanje plaćaju i oni<br />
koji ne voze auto.<br />
4.3. Čistija proizvodnja<br />
Posljednjih nekoliko godina izuzetno je mnogo učinjeno u RH na uvoñenju čistije proizvodnje<br />
u industriju. Za tu aktivnost postoje i zakonske osnove („Zakon o otpadu“; Narodne novine, broj<br />
178/2004.; 111/2006.). Meñutim čistija proizvodnja u tvrtkama na području <strong>Zadarske</strong> županije<br />
još uvijek je nepoznanica. Stoga se kao prioritetni projekt predlaže upravo uvoñenje čistije<br />
proizvodnje u sve tvrtke. Politika javne nabave, kao i ekonomski instrumenti, važne su<br />
regulatorne opcije koje se moraju koristiti za stimuliranje čistije proizvodnje.<br />
IPPC Smjernica (Direktiva Vijeća 96/61/EC o integralnom sprečavanju i kontroli<br />
onečišćenja) u Republici Hrvatskoj se primjenjuje kroz pojedine zakone. Svrha Smjernice je<br />
postići cjelovito sprečavanje nastanka i kontrolu onečišćenja do kojih dolazi zbog aktivnosti<br />
sljedećih industrijskih djelatnosti:<br />
industrija energije (termoelektrane veće od 50 MW, rafinerije mineralnog ulja i plina,<br />
koksne peći, tvornice ugljena)<br />
proizvodnja i prerada metala (metalne rude, sirovo željezo i čelik, crna metalurgija,<br />
proizvodnja obojenih sirovih metala, postrojenja za taljenje, površinska obrada metala i<br />
plastike)<br />
industrija minerala (proizvodnja cementnog klinkera, proizvodnja azbesta, proizvodnja<br />
stakla, taljenje mineralnih tvari, proizvodnja keramičkih proizvoda)<br />
kemijska industrija (proizvodnja bazičnih organskih i anorganskih kemikalija,<br />
proizvodnja fosfatnih, nitratnih i kalijevih gnojiva, proizvodnja osnovnih proizvoda za<br />
zaštitu bilja i biocida, proizvodnja osnovnih farmaceutskih proizvoda, proizvodnja<br />
eksploziva),<br />
gospodarenje <strong>otpadom</strong> (postrojenja za odlaganje i obradu opasnog otpada, spaljivanje<br />
komunalnog otpada, odlaganje neopasnog otpada, odlagališta otpada),<br />
ostale aktivnosti (proizvodnja celuloze iz drva, proizvodnja papira i kartona, postrojenja<br />
za prethodnu obradu ili bojenje vlakana ili tekstila, postrojenja za štavljenje kože,<br />
klaonice, prerada i proizvodnja hrane od sirovina životinjskog i biljnog porijekla, prerada<br />
i proizvodnja mlijeka, postrojenja za odlaganje i obradu životinjskih trupala i otpada<br />
životinjskog porijekla, postrojenja za intenzivan uzgoj peradi i svinja, postrojenja za<br />
površinsku obradu tvari, predmeta ili proizvoda koja se koriste organskim otapalima,<br />
postrojenja za proizvodnju ugljika ili grafita.)<br />
IPPC Smjernicom propisuju se mjere predviñene za sprečavanje ili - gdje to nije moguće -<br />
za smanjenje ispuštanja (emisija) u zrak, vodu ili tlo kao posljedice prije spomenutih<br />
aktivnosti, uključujući i mjere koje se odnose na otpad, a sa svrhom postizanja visokog<br />
stupnja zaštite okoliša u cjelini.<br />
Nabrojane djelatnosti su, u skladu s IPPC Smjernicom podložne ishoñenju tzv. integrirane<br />
dozvole, koja sadržava uvjete kojim se osigurava da postrojenje ispunjava zahtjeve iz IPPC<br />
Smjernice. Dozvole se izdaju kako za nova, tako i za postojeća postrojenja. Ni jedno novo<br />
postrojenje ne može biti pušteno u rad bez dozvole, a za postojeća postrojenja odreñuju se<br />
uvjeti za usklañenje rada sa zahtjevima Smjernice u odreñenom roku.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
15
Naručitelj: <strong>Zadarska</strong> županija<br />
<strong>Plan</strong> <strong>gospodarenja</strong> <strong>otpadom</strong> <strong>Zadarske</strong> županije: Dodatak C<br />
Dozvolu izdaje nadležno tijelo Države, a ona sadržava:<br />
granične vrijednosti emisija i po potrebi uvjete za osiguranje zaštite tla, vode i mjere za<br />
zbrinjavanje otpada, a sve temeljeno na najboljoj raspoloživoj tehnologiji<br />
odredbe za smanjenje dugoročnog i prekograničnog onečišćenja i osiguranje visoke<br />
razine zaštite okoliša kao cjeline<br />
uvjete za praćenje emisija (mjerne metode, učestalost mjerenja, postupak vrednovanja<br />
i obveza dostavljanja podataka)<br />
mjere koje se odnose na uvjete rada koji odstupaju od uobičajenih uvjeta rada (u<br />
slučaju opasnosti u pogledu utjecaja na okoliš treba imati odgovarajuće odredbe za<br />
pokretanje, kvarove s propuštanjem, trenutačno zaustavljanje i prestanak rada)<br />
druge specifične uvjete koje država ili nadležna vlast u državi smatra neophodnim.<br />
Na području <strong>Zadarske</strong> županije djeluju tvrtke i postrojenja, koja se prema popisu<br />
industrijskih djelatnosti iz IPPC Smjernice, smatraju obveznima za ishoñenje dozvole.<br />
Izradio: APO d.o.o. usluge zaštite okoliša<br />
16