You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
BANKE STR. 23.<br />
ENERGIJA STR. 24.<br />
AGRAR STR. 27.<br />
<br />
Stru~waci biraju najboqe<br />
<br />
ME\U uspe{nim malim i<br />
sredwim preduze}ima i<br />
preduzetnicima u Srbiji,<br />
wih 100 uskoro }e biti<br />
odabrano za u`i izbor za „probiznis<br />
lidere“ za ovu godinu.<br />
Stru~waci iz banke }e u narednih<br />
nekoliko nedeqa posetiti<br />
ove firme i, na osnovu uspe{nosti<br />
poslovawa, visine prihoda<br />
i drugih finansijskih pokazateqa,<br />
odabrati najboqe me|u<br />
wima.<br />
U <strong>ovo</strong>godi{wem izboru za nagradu<br />
„Probiznis<br />
lider“ bi}e<br />
obuhva}eni svi<br />
registrovani<br />
preduzetnici i<br />
mala i sredwa<br />
preduze}a u na-<br />
{oj zemqi, kojih<br />
trenutno ima vi{e od 300.000.<br />
Od wih, bi}e odabrano najboqih<br />
stotinu.<br />
Rezultati<br />
Sedmi put nagra|uju<br />
VIZIJA Predstavnik banke u razg<strong>ovo</strong>ru sa preduzetnikom<br />
- STRU^WACI iz na{e banke<br />
}e kroz razg<strong>ovo</strong>r s predstavnicima<br />
ovih firmi prikupiti veliki<br />
broj detaqnih informacija o wih<strong>ovo</strong>m<br />
poslovawu, investicijama<br />
i poslovnim planovima - ka`e<br />
Dejan Jawatovi}, ~lan Izvr{nog<br />
odbora Prokredit banke. - Na<br />
osnovu ovih rezultata, stru~ni<br />
DODELA priznawa „Probiznis lider“ organizuje se u Srbiji ve} sedmi put zaredom.<br />
Nagradu }e dobiti preduze}a i preduzetnici koji su ostvarili najboqe<br />
poslovne rezultate, zna~ajno unapredili svoje poslovawe, pove}ali produktivnost,<br />
nastavili sa unapre|ewem energetske efikasnosti svog poslovawa i<br />
zna~ajno doprineli razvoju ekonomije na{e zemqe.<br />
`iri }e doneti kona~nu odluku i<br />
izabrati <strong>ovo</strong>godi{we „probiznis<br />
lidere“.<br />
Kao i ranijih godina, i na <strong>ovo</strong>godi{wem<br />
izboru bi}e progla-<br />
{ena po tri najuspe{nija privrednika<br />
i preduzetnika u tri<br />
HIQADA preduze}a,<br />
malih i sredwih,<br />
ukupno ima u Srbiji<br />
NAJBOQIH firmi<br />
bi}e odabrano za<br />
ulazak u naju`i krug<br />
razli~ite kategorije - preduzetnik,<br />
malo preduze}e i sredwe preduze}e.<br />
- U `eqi da ohrabri i promovi{e<br />
zna~aj ulagawa u energetski<br />
efikasne projekte, Prokredit<br />
banka }e i <strong>ovo</strong>ga puta dodeliti<br />
posebno priznawe preduze-<br />
}u ili preduzetniku - lideru u<br />
unapre|ewu energetske efikasnosti<br />
- dodaju u Prokreditu.<br />
Podsticaj<br />
INAGRADA:<br />
nfo<br />
ONI koje Prokredit odabere i}i }e<br />
na vi{ednevno studijsko putovawe<br />
u neku od zemaqa Evropske unije.<br />
IDEJA svega je da se najuspe{nijim<br />
doma}im privrednicima i preduzetnicima<br />
omogu}i da posete neke<br />
od najpresti`nijih privrednih manifestacija<br />
u Evropi.<br />
KROZ direktne susrete s privrednicima<br />
i predstavnicima tamo{wih<br />
kompanija, biznismeni mogu da se<br />
upoznaju sa najnovijim trendovima i<br />
praksom, odnosno idejama koje bi mogli<br />
da primene i u svom poslovawu.<br />
POBEDNICI na pro{logodi{wem<br />
izboru za „probiznis lidere“ posetili<br />
su vode}i svetski sajam tehnologije,<br />
inovacija i automatizacije u<br />
Hanoveru.<br />
@IRI }e ~initi predstavnici<br />
resornih minista<strong>rs</strong>tava,<br />
privrednih komora i fakulteta,<br />
ekonomski novinari i predstavnici<br />
banke.<br />
- Izbor za „probiznis lidere“<br />
ukqu~uje one preduzetnike i<br />
privrednike u Srbiji koji su u<br />
proteklom periodu u~inili najve}i<br />
korak u pravcu unapre|ewa<br />
svog poslovawa - ka`u u<br />
Prokredit banci. - Na{a `eqa<br />
je da isticawem wih<strong>ovo</strong>g primera<br />
pru`imo podsticaj svim<br />
ostalim privrednicima u zemqi<br />
kako bi zapo~eli sa investicijama<br />
u svoje poslovawe, pove-<br />
}ali produktivnost i poboq-<br />
{ali kvalitet svojih proizvoda.
22<br />
NOVOSTI • Ponedeqak, 3. decembar 2012.<br />
PREPORUKA NBS<br />
OVAJ KREDIT JE NA-<br />
MENSKI KREDIT I<br />
SPADA U POSEBNU KA-<br />
TEGORIJU DUGORO^-<br />
NIH KREDITA. On se odobrava<br />
za kupovinu stana ili<br />
ku}e, <strong>kao</strong> i za izgradwu, dogradwu,<br />
rekonstrukciju i<br />
adaptaciju stambenog objekta<br />
Ṡtambeni krediti mogu<br />
biti krediti sa u~e{}em (5<br />
odsto, 10 odsto, 20 odsto), uz<br />
subvenciju dr`ave, osigurani<br />
kod Nacionalne korporacije<br />
za osigurawe stambenih<br />
kredita, zatim stambeni krediti<br />
odobreni za ukwi`ene<br />
i neukwi`ene nepokretnosti,<br />
za rezidente i nerezidente...<br />
Uslove odobravawa stambenih<br />
kredita banke utvr|uju<br />
svojom poslovnom politikom.<br />
Stambeni krediti uz<br />
subvenciju dr`ave nameweni<br />
su gra|anima Srbije koji ispuwavaju<br />
uslove za dobijawe<br />
subvencionisanog stambenog<br />
kredita.<br />
KOD STAMBENIH KRE-<br />
DITA SA SUBVENCIJOM<br />
DR@AVE KORISNIK<br />
KREDITA JE U OBAVEZI<br />
DA OBEZBEDI ODRE\E-<br />
NO U^E[]E, a jedan deo<br />
u~e{}a, na primer 20 odsto,<br />
obezbe|uje se iz buxeta Srbije.<br />
Preostali deo ukupne cene<br />
nekretnine, odnosno tra`enog<br />
iznosa kredita, obezbe|uje<br />
poslovna banka. Dr`ava<br />
mo`e i na druge na~ine, npr.<br />
putem subvencionisawa kamate<br />
i sl., pru`iti pomo}<br />
gra|anima koji `ele da putem<br />
stambenog kredita kupe<br />
prvi stan/nepokretnost.<br />
Treba naglasiti da krediti<br />
uz subvenciju dr`ave moraju<br />
biti osigurani kod<br />
NKOSK. Ukoliko su stambeni<br />
krediti osigurani kod<br />
NKOSK, kamata je ni`a.<br />
Stambeni krediti se nude<br />
i za ukwi`ene i za neukwi-<br />
`ene nepokretnosti. Kod<br />
kredita za neukwi`ene nepokretnosti<br />
kamata je uglavnom<br />
ve}a, pa su samim tim i<br />
krediti skupqi. Pritom je<br />
potrebno pribaviti i dokumentaciju<br />
kojom se dokazuje<br />
sled vankwi`nog vlasni-<br />
{tva na nepokretnosti, a u<br />
slu~aju n<strong>ovo</strong>gradwe objekat<br />
mora biti izgra|en najmawe<br />
80 odsto.<br />
KREDITNA SPOSOB-<br />
NOST JE FINANSIJ-<br />
SKA SPOSOBNOST DU@-<br />
NIKA DA VRATI UZETI<br />
ZAJAM, UVE]AN ZA odgovaraju}i<br />
iznos kamate, o roku<br />
dospe}a. Mese~ni anuitet<br />
za otplatu stambenog kredita<br />
ne bi smeo da pre|e 50 odsto<br />
ukupnih neto prihoda du-<br />
`nika. Me|utim, budu}i da<br />
su stambeni krediti na na-<br />
{em tr`i{tu indeksirani<br />
stranom valutom, mese~ne<br />
prihode bi trebalo opteretiti<br />
{to je mogu}e mawe kako<br />
bi du`nik u slu~aju eventualnog<br />
nep<strong>ovo</strong>qnog kretawa<br />
ku<strong>rs</strong>a tih valuta mogao<br />
bez pote{ko}a da otpla}uje<br />
ve}u dina<strong>rs</strong>ku protivvrednost<br />
anuiteta.<br />
Svaka banka pojedina~no<br />
ocewuje va{u kreditnu sposobnost<br />
na osnovu izve{taja<br />
Kreditnog biroa o va{oj<br />
kreditnoj zadu`enosti i<br />
urednosti u izmirivawu obaveza,<br />
<strong>kao</strong> i na osnovu ostale<br />
dokumentacije (v<strong>rs</strong>ta hipoteke,<br />
mese~ni prihodi i dr.).<br />
SREDSTVA OBEZBE\E-<br />
WA KREDITA ODRE\UJE<br />
SAMA BANKA. Za obezbe|ewe<br />
urednog vra}awa kredita<br />
banka mo`e od klijenta tra-<br />
`iti da prilo`i menicu koju<br />
je potpisao korisnik kredita<br />
i/ili kreditno sposobni<br />
`iranti i hipoteku prvog<br />
reda na nekretnine u korist<br />
banke. Hipoteka se upisuje<br />
na nepokretnost koju<br />
klijent kupuje ili na neku<br />
drugu nepokretnost u vlasni{tvu<br />
tra`ioca kredita<br />
ili u vlasni{tvu drugog lica,<br />
uz wegovu saglasnost.<br />
Ukoliko bi do{lo do prestanka<br />
otplate odobrenog<br />
kredita, nepokretnost na kojoj<br />
je upisana hipoteka mo`e<br />
biti prodata radi naplate<br />
duga. <br />
[TA JE SVE POTREBNO OD DOKUMENTACIJE<br />
Zahtev za kredit (obrazac<br />
banke)<br />
Potvrdu o zaposlewu i visini<br />
primawa (obrazac banke)<br />
Fotokopiju li~ne karte<br />
Predug<strong>ovo</strong>r o kupovini nepokretnosti<br />
overen kod nadle`nog<br />
suda<br />
Procenu vrednosti nepokretnosti<br />
na kojoj se konstitui{e<br />
hipoteka<br />
Dokumentaciju za obezbe|ewe<br />
kredita hipotekom<br />
Izjavu o administrativnoj<br />
zabrani i dr.<br />
Kod kredita za neukwi`ene<br />
nepokretnosti potrebno je<br />
pribaviti dokumentaciju<br />
kojom se dokazuje sled<br />
vankwi`nog<br />
vlasni{tva na<br />
nepokretnosti<br />
Ke{ ostao zlata vredan<br />
<br />
Ka{wewe<br />
PREMA podacima Narodne banke<br />
Srbije, gra|ani ne mogu da<br />
vrate bankama oko 66 milijardi<br />
dinara. Stanovni{tvo najmawe<br />
kasni sa otplatom potro{a~kih<br />
zajmova, i to tri<br />
milijarde dinara. Ali s obzirom<br />
na to da su banke odobrile<br />
vrlo malo ovih namenskih<br />
pozajmica, problemati~ni<br />
krediti u ukupnom odobrenom<br />
iznosu od 33,7 milijardi dinara<br />
iznose 15,1 odsto, i porasli<br />
su u septembru u odnosu na<br />
kraj juna za 2,2 odsto.<br />
GRA\ANI su do sada<br />
pet puta vi{e uzeli<br />
gotovinskih od potro{a~kih<br />
kredita, iako<br />
je kamata na ove zajmove<br />
got<strong>ovo</strong> identi~na. Prema<br />
podacima Kreditnog biroa,<br />
vrednost odobrenih<br />
kredita dostigla je vi{e<br />
od 160 milijardi dinara,<br />
a namenskih samo 33,70<br />
milijardi dinara. Banke<br />
vi{e ne zahtevaju nikakvo<br />
u~e{}e za potro{a~ke<br />
pozajmice koje odobravaju<br />
u dinarima, ali ni<br />
to ne privla~i gra|ane da<br />
ih uzimaju. Glavni razlog<br />
tome je {to se s gotovinskim<br />
kreditom br`e dolazi<br />
do robe, i uvek se<br />
uzima vi{e novca od<br />
vrednosti, na primer, televizora,<br />
bele tehnike<br />
ili drugog proizvoda.<br />
Da bi se podigao potro-<br />
{a~ki zajam, klijent mora<br />
da uzme profakturu u<br />
prodavnici i da je zajedno<br />
sa ostalom dokumentacijom<br />
prilo`i, a tek po<br />
odobrewu zajma, odnosno<br />
posle uplate trgovini,<br />
preuzima robu. Kada uzima<br />
ke{ pozajmicu ,procedura<br />
je kra}a. Ne{to je<br />
ve}e interesovawe za kredite<br />
koji se odobravaju na<br />
licu mesta, odnosno u<br />
prodavnicama, jer se za<br />
jedan dan mo`e i uzeti pozajmica<br />
i preuzeti roba.<br />
SVET<br />
HIPO-ALPE-ADRIJA BANKA KRE-<br />
IRALA JE MOBILNU APLIKACI-<br />
JU ZA ANDROID I AJFON PAMET-<br />
NE TELEFONE, zahvaquju}i kojoj<br />
klijenti mogu u svakom trenutku<br />
dobiti informacije o lokacijama<br />
ekspozitura i bankomata,<br />
zvani~noj ku<strong>rs</strong>noj listi, <strong>kao</strong><br />
i svim novinama u vezi sa proizvodima<br />
i uslugama banke.<br />
Dodatna pogodnost za sve korisnike<br />
aplikacije je mogu}nost<br />
kori{}ewa konvertora valuta,<br />
<strong>kao</strong> i kalkulatora kredita,<br />
preko koga mogu lako i jednostavno<br />
izra~unati mese~nu ratu<br />
na osnovu zadatih kriterijuma.<br />
Mobilnu aplikaciju Hipo<br />
U tom slu~aju od dokumentacije<br />
su neophodne samo<br />
li~na karta i potvrda o<br />
zaposlewu, me|utim, ova<br />
v<strong>rs</strong>te pozajmice je najskupqa.<br />
Papiri<br />
- KLIJENTI se radije<br />
odlu~uju za gotovinske nego<br />
za potro{a~ke kredite,<br />
jer za wih nije potrebna<br />
nikakva dokumentacija<br />
koja prati isplatu - ka`e<br />
Mirjana \or|evi}, ekspert<br />
za razvoj proizvoda<br />
Folks banke. - Ke{ zajmovi<br />
omogu}avaju klijentima<br />
da do|u do gotovine<br />
kad god im zatreba i,<br />
prakti~no, namena im<br />
je zad<strong>ovo</strong>qewe potreba<br />
likvidnosti, ali<br />
i kupovina potro{-<br />
nih dobara. To zna-<br />
~i da isplata pozajmice<br />
nije uslovqena<br />
dostavom dodatne dokumentacije,<br />
odnosno fakture,<br />
<strong>kao</strong> osnove za isplatu<br />
BIZNISA<br />
Fleksibilnija gotovina<br />
KLIJENTI se radije opredequju za gotovinske nego za potro{a~ke<br />
kredite. Kako ka`e Miroslav Rebi}, ~lan IO Sosijete `eneral banke,<br />
uslovi kod ove dve v<strong>rs</strong>te pozajmica su uglavnom vrlo sli~ni,<br />
pri ~emu gotovinski omogu}uju ve}u fleksibilnost u kori{}ewu<br />
dobijenih sredstava.<br />
- Dok kod potro{a~kih kredita klijent obezbe|uje profakturu na<br />
osnovu koje banka plasira sredstva, a klijent dobija `eqeni proizvod,<br />
zahtev za gotovinski kredit se predaje u banci i klijent dobija<br />
potreban novac. Na taj na~in klijent jednim kreditom obezbe-<br />
|uje sredstva za vi{e namena - navodi Rebi}.<br />
kredita, <strong>kao</strong> {to je to slu-<br />
~aj s potro{a~kim zajmom,<br />
a pu{tawe novca ide<br />
direktno na<br />
ra~un klijenta.<br />
Kako ka-<br />
`e Mirjana<br />
\or|evi},<br />
za pod<br />
i z a w e<br />
p o t r o -<br />
{a~kog kredita klijent je<br />
u obavezi da dostavi profakturu,<br />
na primer za kupovinu<br />
name{taja, bele<br />
banke korisnici mogu besplatno<br />
preuzeti kroz Gugl plej stor<br />
za andriod, odnosno kroz appstor<br />
za ajfon telefone.<br />
Pored mobilne aplikacije,<br />
klijenti Hipo banke mogu da<br />
koriste i uslugu mobilnog banka<strong>rs</strong>tva,<br />
zahvaquju}i kojoj neograni~eno<br />
mogu obavqati sve<br />
v<strong>rs</strong>te pla}awa i obavqati<br />
pregled prometa i transakcija<br />
putem mobilnog telefona.<br />
EVROPSKA INVESTICIONA BAN-<br />
KA I ERSTE BANKA POTPISALE<br />
SU UGOVOR O KREDITNOJ LINI-<br />
JI od 50 miliona evra namewenoj<br />
finansirawu privrednih<br />
aktivnosti u Srbiji. Sredstva<br />
su prvenstveno namewena<br />
malim i sredwim preduze}ima,<br />
ali ih mogu koristiti i<br />
velika preduze}a koja imaju do<br />
tri hiqade zaposlenih. Kreditna<br />
linija mo`e u mawoj<br />
meri da bude iskori{}ena i<br />
za finansirawe projekata lokalnih<br />
samouprava.<br />
Re~ je o dugoro~nim investicionim<br />
kreditima, a kamatne<br />
stope kod kredita iz ove linije<br />
}e biti za najmawe pola<br />
procentnog poena ni`e u odnosu<br />
na standardne nivoe za ovu<br />
v<strong>rs</strong>tu kreditirawa klijenata.<br />
Ovo je druga po redu kreditna<br />
linija E<strong>rs</strong>te banke u saradwi<br />
sa EIB. Prethodna je bila 2010.<br />
godine u visini od 25 miliona<br />
evra.<br />
VERUJU]I U DOBRU PERSPEKTI-<br />
VU SRBIJE I WENOG PRIVRED-<br />
tehnike..., <strong>kao</strong> i pla}awe<br />
usluga. Potom, posle odobrewa<br />
zajma, iznos odobrenih<br />
sredstava upla}uje<br />
se na ra~un firme koja je<br />
izdala profakturu, a klijent<br />
mo`e da preuzme kupqenu<br />
robu ili iskoristi<br />
pla}enu uslugu.<br />
Kamate na gotovinske i<br />
potro{a~ke kredite u dinarima<br />
iznose od 22 do 28<br />
odsto, u zavisnosti<br />
od banke, a na zajmove<br />
na prodajnom<br />
mestu od 30 do 45<br />
odsto. Ali mnogi<br />
gra|ani na to ne<br />
obra}aju pa`wu,<br />
jer ih trgovci ubede<br />
da }e sve vrlo brzo<br />
i bez ~ekawa na {alteru<br />
da zavr{e i tako do-<br />
|u do `eqene robe.<br />
Brojke<br />
UKOLIKO bi neko u<br />
banci uzeo, recimo, potro{a~ki<br />
kredit od<br />
200.000 dinara, i to na<br />
pet godina, sa kamatom od<br />
22,50 odsto, svakog meseca<br />
bi vra}ao ta~no po 5.615<br />
dinara. Me|utim, ako bi<br />
za taj iznos na nekom prodajnom<br />
mestu uzeo kredit,<br />
to bi ko{talo 2.000 dinara<br />
vi{e.<br />
Ina~e, potro{a~ke kredite<br />
banke u na{oj zemqi<br />
odobravaju do milion dinara,<br />
a rok otplate je naj-<br />
~e{}e do pet godina, ali<br />
u nekim slu~ajevima, mo-<br />
`e da bude i du`i. Neke<br />
banke nude i grejs period<br />
od {est do 18 meseci. [to<br />
je du`i period otplate, to<br />
je kamata ni`a. <br />
NOG RAZVOJA, RAJFAJZEN BANKA<br />
je nedavno potpisala ug<strong>ovo</strong>r o<br />
zajmu u vrednosti od 10 miliona<br />
evra sa CEB - Razvojnom<br />
bankom Saveta Evrope, pri ~emu<br />
CEB finansira 50 odsto od<br />
navedene vrednosti. Ciq <strong>ovo</strong>g<br />
zajma je finansirawe, pre svega,<br />
sektora malih i sredwih<br />
preduze}a radi promovisawa<br />
i podsticawa weg<strong>ovo</strong>g razvoja.<br />
Glavna zamisao je da se malim<br />
i sredwim preduze}ima omogu}i<br />
pristup kapitalu, koji je<br />
svakako potreban za wihov<br />
ekonomski razvoj i da se skrene<br />
pa`wa na izazove vezane za<br />
wihov budu}i napredak.<br />
Generalni direktor i glavni urednik Kompanije „N<strong>ovo</strong>sti“<br />
Manojlo Mawo Vukoti}<br />
Urednik Vladan Samarxi} Redakcija Specijalnih dodataka<br />
Tehni~ka priprema Ivan @ilovi} Telefon 011/3028-160
NOVOSTI • Ponedeqak, 3. decembar 2012.<br />
23<br />
I le~ewe na<br />
mese~ne rate<br />
<br />
OSIM klasi~ne ponude,<br />
banke gra|anima<br />
sve vi{e nude i<br />
kredite za le~ewe, stomatolo{ke<br />
i druge zdravstvene<br />
usluge, a naro~ito su<br />
popularni zajmovi za ~uvawe<br />
i skladi{tewe mati~nih<br />
}elija. Ovi zajmovi<br />
mogu da budu odobreni u<br />
iznosu i do 7.000 evra, u zavisnosti<br />
od cene usluge.<br />
Rok otplate je od {est do<br />
84 meseca u ve}ini banaka.<br />
Kamate su, u zavisnosti od<br />
valute, od 11 odsto na evre,<br />
Za proteze<br />
ZA popravku proteza i proteti~ke usluge tako|e mogu da se koriste<br />
krediti u dinarima i evrima. Iznos zajma mo`e da bude i do milion<br />
dinara, ili 10.000 evra. Kamate se kre}u od 15,70 odsto za dina<strong>rs</strong>ke<br />
kredite za stomatolo{ke usluge, a na evre su ve} od 9,20 odsto<br />
na godi{wem nivou. Rok otplate je do 84 meseca. Tako, na primer,<br />
za 100.000 dinara s periodom vra}awa od 24 meseca, rata u<br />
dinarima iznosi 4.845 dinara. U~e{}e nije potrebno.<br />
pa do 17 odsto ukoliko se<br />
pozajmica uzima u dinarima<br />
Ȯd dokumentacije, banke<br />
zahtevaju profakturu i potvrdu<br />
o zaposlewu i visini<br />
mese~nih primawa. Po<br />
odobrewu zajma, banka<br />
upla}uje novac firmi koja<br />
je izdala profakturu.<br />
Neke banke nude gra|anima<br />
i potro{a~ki kredit, u<br />
evrima i dinarima, za ~uvawe<br />
i skladi{tewe mati~nih<br />
}elija. Za ovaj zajam u<br />
dinarima, u Banci Inteza<br />
nije potrebno u~e{}e. Tako,<br />
na primer, ukoliko neko<br />
`eli ovaj zajam u iznosu<br />
od 180.000 dinara, i ako se<br />
odlu~i za otplatu na 24 meseca,<br />
rata iznosi 8.720 dinara,<br />
na 36 meseci rata je<br />
6.232 dinara, a na pet godina<br />
4.274 dinara.<br />
Depozit<br />
UKOLIKO neko `eli<br />
kredit za ~uvawe i skladi-<br />
{tewe mati~nih }elija u<br />
evrima, onda mora da polo-<br />
`i depozit od 30 odsto, <strong>kao</strong><br />
i za sve indeksirane zajmove.<br />
Ukoliko gra|anin uzme 1.780<br />
evra, pola`e 534 evra u~e{-<br />
}a, a ostatak mo`e da otpla-<br />
}uje i do sedam godina. U<br />
tom slu~aju rata iznosi<br />
19,94 evra. Ako se odlu~i na<br />
period od ~etiri godine, mese~ne<br />
obaveze su 30,91 evro, a<br />
na dve godine - 56,86 evra.<br />
^uvaju}i krv iz pup~ane<br />
vrpce i mati~ne }elije koje<br />
se nalaze u woj, gra|ani sada<br />
mogu da se pobrinu za<br />
zdravqe svog deteta u budu}nosti.<br />
Ve} danas je mogu-<br />
}e le~iti razne bolesti pomo}u<br />
mati~nih }elija, a<br />
svakim danom dostignu}a u<br />
medicini {ire lepezu mogu}nosti<br />
wih<strong>ovo</strong>g budu}eg<br />
kori{}ewa u le~ewu ve}eg<br />
broja oboqewa.<br />
Mati~ne }elije su dugotrajno<br />
ulagawe u zdravqe<br />
potomstva, jer obezbe|uju<br />
sigurnost davaoca i wegove<br />
porodice u le~ewu. Prikupqaju<br />
se odmah po ro|ewu<br />
deteta, a uzimawe uzorka je<br />
potpuno bezbedno po majku<br />
i dete.<br />
Ku<strong>rs</strong><br />
DINARSKI kredit za<br />
~uvawe mati~nih }elija u<br />
Folksbanci {titi korisnike<br />
od rizika promene<br />
kamatnih stopa i promene<br />
deviznog ku<strong>rs</strong>a, jer su sve<br />
rate koje }e klijent vra}ati<br />
banci do kraja otplate<br />
celokupnog kredita fiksne<br />
i u dinarima. Dina<strong>rs</strong>ki<br />
kredit za ~uvawe mati~nih<br />
}elija odobrava se<br />
s kamatom od 17,60 odsto,<br />
maksimalni iznos je 3.000<br />
evra, a rok otplate do 84<br />
meseca. Ako se ovaj zajam<br />
uzme u evrima, rok otplate<br />
je do 36 meseci, a kamata<br />
9,45 odsto.<br />
Ova banka nudi i svim<br />
zainteresovanim gra|anima,<br />
u saradwi s bankom<br />
mati~nih }elija „Fju~er<br />
helt“, beskamatni kredit<br />
u dinarima, uz posebne<br />
uslove.
24<br />
NOVOSTI • Ponedeqak, 3. decembar 2012.<br />
Sunce greje i<br />
<br />
PORED grejawa na<br />
struju, gas, drva ili<br />
putem toplana, za one<br />
koji `ele dugoro~no da u{tede<br />
postoje i nove tehnologije.<br />
Solarnom zagrevawu Srbija<br />
se postepeno okre}e najvi{e<br />
kada su u pitawu bazeni i<br />
EVRA ko{ta solarni<br />
termosifonski komplet<br />
za grejawe vode<br />
METARA ispod zemqe<br />
postavqaju se<br />
toplotne pumpe koje<br />
crpe energiju<br />
sportski objekti koji tro{e<br />
veliku koli~inu energije za<br />
zagrevawe vode. Pored energije<br />
sunca, doma}instva, kako<br />
bi do{la do toplih prostorija,<br />
polako uvode i najnovije<br />
sisteme koji koriste<br />
prirodne energetske izvore.<br />
Institucije<br />
MADA solarni termosifonski<br />
komplet za grejawe<br />
vode ko{ta 700 evra, ovaj<br />
sistem se amortizuje za dve<br />
do ~etiri godine, a potom<br />
ostvaruje ~istu u{tedu. Re~<br />
je o integrisanom sistemu -<br />
vakuumski kolektor i rezervoar<br />
tople vode rade termosifonski,<br />
bez pumpe i struje.<br />
Treba znati i da solarni<br />
sistemi za podr{ku central-<br />
Kvadrati {tede s<br />
<br />
MADA u ovim objektima<br />
sve radi „na dugme“<br />
i preovladavaju<br />
„ta~ skrin“ i visoka tehnologija<br />
- „pametne zgrade“ u{tede<br />
i do 80 odsto energije. Kako<br />
su se kod nas pojavile tek<br />
posledwih nekoliko godina,<br />
izgradwa je dosta skupqa nego<br />
kod „obi~nih“ zdawa, ali<br />
se, na du`i rok, apsolutno isplate.<br />
B2, TERAZIJSKA TERA-<br />
SA, 25.000 KVADRATNIH<br />
METARA. Ovo zdawe u centru<br />
Beograda napravqeno je<br />
prema projektu profesora<br />
Arhitektonskog fakulteta.<br />
Sva tri koncepta-definicije<br />
„pametne zgrade“ su „ugra|ena“<br />
u B2. Ona {tedi energiju,<br />
jer tehnolo{ki omogu}ava racionalno<br />
tro{ewe energije,<br />
zatim, udobna je i komforna<br />
za korisnike koji uz pomo}<br />
daqinskog upravqa~a mogu<br />
Urgentni centar, Novi Sad<br />
OBJEKAT koji se prostire na 9.000 kvadratnih metara je prva „pametna“<br />
bolnica na Balkanu. Ima automatsku regulaciju za {tedwu svetla i grejawa<br />
i smawuje ih u prostorijama gde nema qudi, a poja~ava automatski<br />
~im neko kro~i u wih. Poseduje ~etiri automatizovane operacione sale<br />
na tre}em spratu sa specijalnim sistemima za sterilizaciju vazduha,<br />
automatizovane sobe...<br />
da pale i gase svetlo i druge<br />
elektri~ne ure|aje u stanu.<br />
Tako|e, tre}i uslov koji zad<strong>ovo</strong>qava<br />
jeste da stanari, u bilo<br />
kojoj prostoriji, mogu da<br />
pristupe internetu, TV programu,<br />
telefonskoj vezi.<br />
VIG PLAZA, NOVI BEO-<br />
GRAD, BLOK 11, 16.000 KVA-<br />
DRATNIH METARA<br />
IZNAD ZEMQE, 5.400 M2<br />
ISPOD ZEMQE. Objekat<br />
poseduje sisteme hla|ewa bez<br />
izduvavawa, uz rashla|uju}e<br />
grede, mehani~ko ubacivawe<br />
vazduha i provetravawe, koji<br />
pru`aju humanu mikroklimu<br />
uz niske tro{kove odr`avawa.<br />
Ono {to ovu zgradu ~ini<br />
posebno „{tedqivom“ jeste<br />
sistem modernih grejnih pumpi,<br />
koje zagrevaju vodu do temperature<br />
od 16 stepeni, {to<br />
mo`e da zad<strong>ovo</strong>qi energetske<br />
potrebe celog objekta.<br />
„IMEL GRUP“, NOVI<br />
BEOGRAD, BLOK 21, 3.000<br />
KVADRATNIH METARA U<br />
[EST ETA@A. Poslovni<br />
centar projektovan je tako da
NOVOSTI • Ponedeqak, 3. decembar 2012.<br />
25<br />
tokom zime<br />
Pumpe na vazduh<br />
POPUT toplotne pumpe koja se stavqa u zemqu, kod nas su se pojavile<br />
i one koje crpe energiju iz vazduha i vode. Sistem je sli~an <strong>kao</strong> i kod<br />
prvih, s tim {to, na primer, pumpa koja radi na vazduh ko{ta oko<br />
5.000 evra.<br />
Energija dobijena na ovaj na~in naziva se geotermalna energija. Toplotne<br />
pumpe se koriste za grejawe, ali i hla|ewe prostora.<br />
nom grejawu mogu da pokriju<br />
od 30 do 40 odsto potreba za<br />
energijom za grejawe tokom<br />
zime kroz solarno grejawe<br />
ku}e. Pored ove u{tede, tokom<br />
godine se ovim sistemom<br />
mo`e pokriti 80 odsto potreba<br />
za energijom za toplu<br />
sanitarnu vodu.<br />
Pored u{tede energije tokom<br />
zime, kombinovani solarni<br />
bojler obezbe|uje i zagrevawe<br />
vode za doma}instvo,<br />
a u prelaznom i letwem<br />
periodu za kupawe, kuhiwu i<br />
ve{-ma{inu.<br />
Standardni ekonomi~ni<br />
sistem za solarno grejawe ~ine<br />
kotao za grejawe na struju<br />
ili ~v<strong>rs</strong>to gorivo ili gas,<br />
akumulacioni solarni bojler,<br />
solarni kolektori i regulaciona<br />
stanica.<br />
Grejawe na solarnu energiju<br />
je ve} uveo bazen u Obrenovcu,<br />
~ime je postignuta<br />
u{teda elektri~ne energije<br />
od oko 70 odsto, <strong>kao</strong> i SRC<br />
„Ta{majdan“, koji je postavio<br />
102 solarna kolektora.<br />
Potro{wa elektri~ne energije<br />
se zimi smawuje za tre-<br />
}inu, a leti se dodatna struja<br />
uop{te ne koristi.<br />
Doma}instva<br />
KADA je u pitawu grejawe<br />
doma}instava, sve ve}i broj<br />
gra|ana je spreman da eksperimenti{e<br />
i sa iskori{}ewem<br />
energije vode i zemqe.<br />
Kod nas su se pojavile toplotne<br />
pumpe koje se postavqaju<br />
na 16 metara ispod zemqe<br />
i vuku topao vazduh koji<br />
se zagreva do 20 stepeni. Na<br />
ovaj na~in potro{a~i imaju<br />
tokom cele godine toplu vodu,<br />
<strong>kao</strong> i zagrejan dom, s tim<br />
{to je potrebno iskoristiti<br />
oko 20 odsto struje kako bi se<br />
sistem pokrenuo.<br />
Oni koji su se umorili od<br />
lo`ewa drva i konstantnog<br />
razmi{qawa o tome kada je<br />
potrebno da se dom dogreje,<br />
mogu da ugrade i novu tehnologiju<br />
- pelet. Funkcioni{e<br />
na bazi granula koje se jednom<br />
u 15 dana stave u rezervoar,<br />
a on kasnije raspore|uje<br />
sam potrebnu toplotu. Ra~unica<br />
ka`e da je za grejnu sezonu<br />
za stan od 80 kvadrata potrebno<br />
oko dve i po tone peleta,<br />
{to staje ukupno 40.000<br />
dinara. <br />
truju<br />
postoji potpuna kontrola ambijenta<br />
u svakoj od zona,<br />
upravqawe rasvetom<br />
i kvalitetom<br />
vazduha, <strong>kao</strong> i mogu}nost<br />
programskog<br />
spajawa i razdvajawa<br />
zona<br />
prema potrebi.<br />
Tu su i senzori<br />
prisustva, prilago|avawe<br />
unutra-<br />
{we temperature<br />
na osnovu spoqa-<br />
{we. Uz najmodernije<br />
sisteme u<br />
zgradi mogu}e je u<br />
svakom trenutku<br />
imati uvid u kompletnu potro{wu.<br />
Objekat poseduje i<br />
sopstveni agregat velikog kapaciteta.<br />
„ I N F I N I T I “ , B E O -<br />
GRAD, DOBRA^INA 8,<br />
NAD ZEMQOM 8 ETA@A, 4<br />
ETA@E POD ZEMQOM.<br />
Preko centralne upravqa~ke<br />
konzole osetqive<br />
na dodir sve je „na dugme“, na<br />
„ta~ skrinu“ u dnevnoj sobi<br />
pode{avaju se osvetqewe, muzika,<br />
ku}ni aparati, klimaure|aji,<br />
svi zidovi se greju i<br />
hlade... „Infiniti“ prati<br />
jo{ jedan od trendova savremenog<br />
energetski efikasnog<br />
gra|evina<strong>rs</strong>tva - iskori{}avawe<br />
prirodnih termalnih<br />
izvora. U tu svrhu ispod<br />
zgrade je izbu{en bunar dubine<br />
~ak 200 metara. Voda temperature<br />
32 stepena Celzijusova<br />
uvedena je u instalacije<br />
svakog stana. <br />
PRED PO^ETAK GREJNE SEZONE PRAVI SE RA^UNICA KAKO U[TEDETI<br />
ETA@NE kotlove na struju<br />
mogu da zamene pe}i na drva<br />
i ugaq<br />
UMESTO gasnih pe}i - termoakumulacione,<br />
dok bi grejalice<br />
mogle da zamene grejawe<br />
iz toplana<br />
POSLEDWIH godina mnogi su<br />
uvodili i gas, a prema prose~nim<br />
cenama, spr<strong>ovo</strong>|ewe<br />
instalacija od gas<strong>ovo</strong>da do<br />
mera~a na fasadi ku}e ko-<br />
{ta 820 evra, a ako je gas<strong>ovo</strong>d<br />
udaqeniji od 20 metara,<br />
pla}a se dodatnih 23,6 evra<br />
po metru.<br />
IZRADA tehni~ke dokumentacije<br />
ko{ta 230 evra, radovi<br />
su 71 evro, a svaki du`ni<br />
metar bakarnih cevi ko{ta<br />
po 15,34 evra. Dodatni tro-<br />
{kovi mogu da nastanu ukoliko<br />
je potrebno razbijati<br />
ili bu{iti beton.<br />
GRUBA ra~unica pokazuje da<br />
grejawe na gas, u najboqem<br />
slu~aju, doma}instvo ko{ta<br />
1.200 evra.<br />
POSLEDWIH godina nisu retka<br />
doma}instva koja se vra-<br />
}aju ~v<strong>rs</strong>tom ogrevu. Ovakve<br />
pe}i mogu da se kupe ve} za<br />
10.000 dinara, dok {poret<br />
na ~v<strong>rs</strong>to gorivo, popularni<br />
„smederevac“, ko{ta oko<br />
20.000 dinara.
26<br />
NOVOSTI • Ponedeqak, 3. decembar 2012.
NOVOSTI • Ponedeqak, 3. decembar 2012.<br />
27<br />
@ivina garant profita<br />
<br />
U<br />
„POSAO“ sa uzgojem<br />
stoke, kako savetuju<br />
stru~waci, najlak{e<br />
se „ulazi“ sa onom<br />
najsitnijom, odnosno sa<br />
`ivinom, {to garantuje<br />
najbr`i obrt kapitala.<br />
Naravno, ni ovaj posao, kako<br />
ka`u iskusni uzgajiva-<br />
~i `ivine, nije ni blizu<br />
lakog i jednostavnog, a ni<br />
jeftinog, po{to, pre svega,<br />
tra`i puno znawa, ali i<br />
dosta novca.<br />
@ivina<strong>rs</strong>tvo, odnosno<br />
uzgoj koka nosiqa ili tovne<br />
`ivine, kako obja{wava<br />
\or|e Bugarin, sekretar<br />
Udru`ewa poqoprivrede<br />
Privredne komore Vojvodine,<br />
mo`e da bude dobar<br />
izbor za mladog ~oveka koji<br />
`eli da se bavi sto~a<strong>rs</strong>tvom<br />
i ima zavr{enu bar<br />
sredwu {kolu poqoprivrednog<br />
smera ili fakultet,<br />
a nema mnogo novca<br />
ili d<strong>ovo</strong>qno zemqi{ta na<br />
raspolagawu.<br />
Uzgoj<br />
- U VOJVODINI se ~esto<br />
ka`e kako je najlak{i<br />
na~in za mladog ~oveka da<br />
u|e u poqoprivredu da mu<br />
„umre baba“ - ka`e, u {ali,<br />
Bugarin. - U slu~aju<br />
`ivina<strong>rs</strong>tva, ovaj „preduslov“<br />
nije neophodan, po-<br />
{to uzgoj koko{aka ili<br />
neke druge `ivine, kada se<br />
uporedi sa ostalim granama<br />
sto~a<strong>rs</strong>tva, ne tra`i<br />
veliko ulagawe, jer je mogu}e<br />
zapo~eti posao sa nekoliko<br />
hiqada evra, a mo-<br />
`e relativno brzo da donese<br />
profit.<br />
@ivina se, obja{wava<br />
Bugarin, u po~etku mo`e<br />
gajiti i u improvizovanim<br />
prostorijama, a bilo<br />
bi dobro kada bi mladi<br />
proizvo|a~ imao na raspolagawu<br />
bar nekoliko<br />
^iwenice<br />
^CENA<br />
KVALITETNA koka mo`e da<br />
ko{ta i do 40 evra<br />
po komadu<br />
KADA se rangijaru uslovna<br />
grla, 100 koka se vrednuje<br />
<strong>kao</strong> jedna krava<br />
TAKO\E, mo`e da se vrednuje<br />
i <strong>kao</strong> ~etiri sviwe<br />
hektara zemqi{ta na kojem<br />
bi gajio sto~nu hranu,<br />
po{to gajewe `ivine, uz<br />
kupovinu sve sto~ne hrane,<br />
mo`e da bude te`ak i<br />
rizi~an posao.<br />
- Kada bi dr`ava, <strong>kao</strong><br />
{to je to radila sa stranim<br />
firmama kojima je davala<br />
po 10.000 evra za jedno<br />
radno mesto, isti taj novac<br />
ponudila mladim poqoprivrednicima,<br />
brzo<br />
bismo imali dosta `ivina<strong>rs</strong>kih<br />
farmi - ka`e Bugarin.<br />
- Naime, taj novac je<br />
d<strong>ovo</strong>qan da se obezbedi<br />
radno mesto za jednog ~oveka<br />
u `ivina<strong>rs</strong>tvu i da mu<br />
da solidnu bazu za pro{irewe<br />
poslovawa. Naravno,<br />
mladi ~ovek koji je u{ao u<br />
posao ne sme da se ustru~ava<br />
da postavqa pitawa<br />
ukoliko ne{to ne zna, po-<br />
{to bez oslonca na struku<br />
i nauku, pravog posla, jednostavno,<br />
nema.<br />
Problem<br />
QUBOMIR \ur|evi},<br />
vlasnik firme „Jaje produkt“<br />
koja u svom sastavu<br />
ima farmu sa 70.000 koka<br />
nosiqa, isti~e da pri~a o<br />
lakom ulasku u posao sa<br />
`ivinom ima i svoju drugu,<br />
tamnu stranu.<br />
- Kada me pitaju koliko<br />
je novca potrebno za ulazak<br />
u `ivina<strong>rs</strong>tvo, ja ka-<br />
`em - milion evra - isti~e<br />
\ur|evi}. - Toliko je potrebno<br />
da se postane robni<br />
proizvo|a~, sa mawom<br />
farmom `ivine u Srbiji.<br />
Od 100 koka, naime, ne mo-<br />
`e se `iveti. Potrebno je<br />
- da bi se ispunili svi<br />
uslovi za kvalitetnu proizvodwu,<br />
i da bi se isplatila<br />
sva ulagawa u neophodne<br />
standarde proizvodwe,<br />
<strong>kao</strong> i za ma{ine,<br />
veterina<strong>rs</strong>ki nadzor i sve<br />
ostalo {to prati posao -<br />
jato od najmawe 25.000 koka<br />
İ takvo jato, dodaje<br />
\ur|evi}, ne zna~i uspeh u<br />
poslu. Potrebno je ulo`iti<br />
i veoma mnogo truda i<br />
znawa da bi se proizvodwa<br />
odr`ala, da bi se obezbedila<br />
kvalitetna ishrana<br />
i, naravno, da bi se<br />
obezbedio plasman gotovih<br />
proizvoda.<br />
Hrana<br />
ZA GAJEWE `ivine, potrebno je,<br />
kako navodi \ur|evi}, dosta<br />
oranica.<br />
- Za gajewe jata od 70.000 komada<br />
koka, mi obra|ujemo 500 hektara<br />
- ka`e \ur|evi}. - Samim<br />
tim, za 25.000 komada potrebno<br />
je najmawe 150 hektara.<br />
- Onaj ko ima jednu kravu,<br />
nije sto~ar - ka`e \ur-<br />
|evi}. - Isto tako, onaj ko<br />
ima 300 koka nije `ivinar,<br />
ali i tada mora da plati<br />
sve analize, veterinare, da<br />
kontroli{e proizvodwu,<br />
isto <strong>kao</strong> i onaj ko ima nekoliko<br />
hiqada komada.<br />
Samim tim, po~etnik mora<br />
da ima dosta `ivaca, znawa,<br />
strpqewa, a i novca. <br />
VESTI<br />
PROJEKTI<br />
EVROPSKA investiciona banka<br />
zainteresovana je za projekte u<br />
oblasti infrastrukture, poqoprivrede<br />
i energetike u Srbiji,<br />
naveli su ~lanovi delegacije<br />
ove banke u na{oj zemqi.<br />
Naime, predstavnici EIB-a i<br />
dve srpske finansijske institucije<br />
potpisali su u Beogradu<br />
ug<strong>ovo</strong>re o zajmovima u vrednosti<br />
od 100 miliona evra, s ciqem<br />
pru`awa podr{ke malim i<br />
sredwim preduze}ima, <strong>kao</strong> i<br />
infrastrukturnim projektima<br />
koje promovi{u lokalne vlasti.<br />
Dog<strong>ovo</strong>reni zajmovi bi trebalo<br />
da pomognu Srbiji u br`em procesu<br />
integracije u Evropsku uniju,<br />
navedeno je u saop{tewu EIB.<br />
PRILAGO\AVAWE<br />
EVROPSKA unija pokrenula je<br />
projekat „Integracija ubla`avawa<br />
i opcije prilago|avawa<br />
za odr`ivo sto~arastvo u uslovima<br />
klimatskih promena“.<br />
Ciq <strong>ovo</strong>g projekta je da se iskoristi<br />
klimatski, ekonomski,<br />
energetski i poqoprivredni<br />
parametri kako bi se odredile<br />
karakteristike sistema sto~a<strong>rs</strong>ke<br />
proizvodwe u 21. veku.<br />
Prema projekcijama FAO, potra`wa<br />
za hranom }e se do<br />
2050. godine pove}ati za oko<br />
70 odsto u skladu s porastom<br />
stanovni{tva, pre svega u zemqama<br />
u razvoju. Potra`wa za<br />
proizvodima animalnog porekla<br />
}e se jo{ br`e pove}avati,<br />
uzimaju}i u obzir promene u<br />
ishrani pojedinih populacija.<br />
Samim tim proizvodwa mesa<br />
mogla bi se udvostru~iti na<br />
470 miliona tona u 2050. godini,<br />
sa 229 miliona tona, koliko<br />
se konzumiralo pro{le decenije,<br />
a proizvodwa i potro-<br />
{wa mleka mogla bi da poraste<br />
sa 580 na 1.043 miliona tona.<br />
ODVODWAVAWE<br />
KONKURS za odvodwavawe poqoprivrednog<br />
zemqi{ta Pokrajinskog<br />
sekretarijata za poqoprivredu,<br />
vodoprivredu i {uma<strong>rs</strong>tvo<br />
zavr{en je potpisivawem<br />
183 ug<strong>ovo</strong>ra izme|u Sekretarijata,<br />
op{tina, gradova i mesnih<br />
zajednica s teritorije APV i JVP<br />
„Vode Vojvodine“ u ukupnom<br />
iznosu od 930 miliona dinara.<br />
Na konku<strong>rs</strong> je stiglo 279 prijava<br />
u ukupnom iznosu od milijardu i<br />
po dinara, a potpisani ug<strong>ovo</strong>ri<br />
imaju vrednost 930 miliona dinara.<br />
N. S.
28<br />
Klijent na prvom mestu<br />
<br />
NOVOSTI • Ponedeqak, 3. decembar 2012.<br />
SAVET BANKARA<br />
Pomo} ugro`enima<br />
KADA<br />
g<strong>ovo</strong>rimo o<br />
Sektoru poslova sa<br />
stanovni{tvom, na-<br />
{a banka je, uprkos svim<br />
izazovima s kojima se banka<strong>rs</strong>ki<br />
sektor suo~avao<br />
ove godine, uspela da odr-<br />
`i poslovawe na pro{logodi{wem<br />
nivou. Bez obzira<br />
na globalni trend<br />
pada kreditirawa, na{<br />
kreditni portfolio je<br />
nastavio da raste, <strong>kao</strong> i<br />
nivo depozita. Idu}i u<br />
korak sa zahtevima klijenata,<br />
na{u paletu smo<br />
upotpunili proizvodima<br />
i uslugama prilago|enim<br />
wihovim potrebama.<br />
Ovako, u intervjuu za<br />
„Biznis dodatak“, g<strong>ovo</strong>ri<br />
Nikola Vuleti}, direktor<br />
poslova za rad sa stanovni{tvom<br />
Unikredit<br />
banke, i isti~e da je ova<br />
banka nastavila da radi<br />
na modernizaciji usluga<br />
stavqaju}i akcenat na<br />
elektronsko i mobilno<br />
banka<strong>rs</strong>tvo, <strong>kao</strong> i na multifunkcionalne<br />
bankomate.<br />
- Slede}e godine o~ekujemo<br />
sli~an nivo kreditne<br />
aktivnosti <strong>kao</strong> i ove, s<br />
tim da }e poslovno okru-<br />
`ewe i daqe biti osetqivo<br />
na makroekonomske<br />
promene.<br />
Trenutno imate dva<br />
nova proizvoda za gra-<br />
|ane - kreditne kartice<br />
sa otplatom na rate<br />
i zajmove za penzionere.<br />
Koliko su ove<br />
usluge interesantne<br />
klijentima?<br />
- Interesovawe za kartice<br />
naro~ito raste pred<br />
kraj godine, kada zbog<br />
mnogobrojnih slava i<br />
praznika tro{imo vi{e<br />
novca. U <strong>ovo</strong>m periodu raste<br />
i broj transakcija<br />
karticama na{e banke.<br />
Kada je u pitawu nedavno<br />
uvedena mogu}nost pla}awa<br />
na rate, o atraktivnosti<br />
<strong>ovo</strong>g proizvoda g<strong>ovo</strong>ri<br />
podatak da je za mesec<br />
dana u~e{}e pla}awa na<br />
rate u karti~a<strong>rs</strong>kim<br />
transakcijama dostiglo<br />
15 odsto. Kredite za penzionere<br />
smo predstavili<br />
nedavno, tako da se u <strong>ovo</strong>j<br />
po~etnoj fazi veliki broj<br />
klijenata interesuje za<br />
uslove koji su veoma konkurentni.<br />
Pored ~iwenice<br />
{to klijenti do 74 godine<br />
mogu da apliciraju<br />
za kredit, i du`i period<br />
otplate, osigurawe kredita,<br />
<strong>kao</strong> i poklon kartica<br />
od 2.000 dinara veoma su<br />
privla~ni za na{e starije<br />
sugra|ane.<br />
Kakva je zainteresovanost<br />
gra|ana za dina<strong>rs</strong>ke<br />
kredite u odnosu na<br />
indeksirane?<br />
- Vi{e od tri godine<br />
bele`imo kontinuiran<br />
rast dina<strong>rs</strong>kih kratkoro~nih<br />
kredita i rast<br />
u~e{}a kredita u doma}oj<br />
valuti u ukupnom portfoliju<br />
gotovinskih i potro-<br />
{a~kih kredita. Ukoliko<br />
[TA je do sada ura|eno kada je u pitawu bavqewe dru{tvenom<br />
odg<strong>ovo</strong>rno{}u i kakvi su planovi?<br />
- Ve} niz godina pru`amo finansijsku podr{ku najugro`enijim<br />
kategorijama stanovni{tva, obezbe|uju}i na taj na~in da se svake<br />
godine ostvareni profit banke pretvori u dugoro~nu vrednost<br />
za sve interesne strane. Saradwa sa Fondacijom „Ana i Vlade Divac“<br />
je svakako najdugoro~nija. Pored donacije Unikredit fondacije<br />
od 515.000 evra za pospe{ivawe ekonomske i dru{tvene integracija<br />
izbeglih i interno raseqenih lica, nedavno smo zapo-<br />
~eli projekat „Ideja za boqe sutra“.<br />
Nikola Vuleti}, direktor<br />
poslova za rad sa stanovni-<br />
{tvom Unikredit banke<br />
posmatramo na{e klijente<br />
kada su ovi krediti u<br />
pitawu, odnos je 95 odsto<br />
prema pet odsto u korist<br />
kredita u dinarima.<br />
Kako obja{wavate da<br />
su generalno na nivou<br />
celog banka<strong>rs</strong>kog sektora<br />
gotovinski krediti<br />
~etiri puta tra`eniji<br />
od potro{a~kih?<br />
- Jednostavna procedura<br />
i mawe obimna dokumentacija<br />
svakako doprinose<br />
ve}oj popularnosti<br />
ke{ kredita. Iznos kredita<br />
nije ograni~en iznosom<br />
na profakturi, a klijent<br />
nije uslovqen da sve<br />
kupi na jednom mestu. Tako|e,<br />
poznato je da na{<br />
narod voli da ostavi „koji<br />
dinar u xepu“ kada kupi<br />
sve {to mu je potrebno,<br />
{to im ke{ krediti i<br />
omogu}avaju.<br />
Problem banka<strong>rs</strong>kog<br />
sektora je naplata<br />
odobrenih kredita. Kakvo<br />
je va{e iskustvo?<br />
- Nep<strong>ovo</strong>qni makroekonomski<br />
uslovi izazvani<br />
globalnom finansijskom<br />
krizom uticali su na to<br />
da u posledwih nekoliko<br />
godina poraste broj klijenata<br />
kod kojih se javqaju<br />
problemi u otplati kredita.<br />
Bez obzira na to, zahvaquju}i<br />
proaktivnom<br />
pristupu i strogom upravqawu<br />
rizicima, uspeli<br />
smo da zadr`imo nivo<br />
problemati~nih kredita<br />
pod kontrolom na znatno<br />
ni`em nivou od proseka<br />
na tr`i{tu. Kqu~no je da<br />
u ranoj fazi identifikujemo<br />
klijente s potencijalnim<br />
problemima i<br />
ustanovqavamo uzrok<br />
problema. Zatim, zajedni~kim<br />
anga`ovawem nalazimo<br />
re{ewe za ukqu~ene<br />
strane, jer je u obostranom<br />
interesu da se izbegne<br />
naplata potra`ivawa<br />
iz hipoteke, kako zbog<br />
tro{kova, tako i zbog<br />
opredeqewa banke da uvek<br />
iza|e u susret potrebama<br />
klijenata. 12-4283<br />
Z<br />
AHVAQUJU]I kratkoro~nim<br />
gotovinskim<br />
ili potro{a~kim pozajmicama,<br />
ali i kreditnim<br />
karticama koje danas nude<br />
sve vi{e finansijskih pogodnosti,<br />
gra|ani imaju<br />
priliku da bez naglog pritiska<br />
na sopstveni buxet<br />
izmire tro{kove obele`avawa<br />
predstoje}ih praznika<br />
i saldiraju dugovawa iz<br />
godine koja je na isteku.<br />
KAKO BI KLIJENTI-<br />
MA OBEZBEDILE KUPO-<br />
VINU POD NAJPOVOQ-<br />
NIJIM USLOVIMA,<br />
ODRE\ENE BANKE, kroz<br />
poslovnu saradwu s prodavcima<br />
razli~ite robe i usluga,<br />
omogu}avaju pla}awe na<br />
rate ili odlo`eno pla}awe<br />
bez kamate, a pored toga nude<br />
i specijalne popuste<br />
i/ili pogodnosti pri kupovini<br />
platnim karticama.<br />
Zna~ajno je naglasiti da<br />
najve}i broj kreditnih kartica<br />
u Srbiji funkcioni{e<br />
po principu revolving kredita,<br />
koji ukqu~uje izmirivawe<br />
potro{we u skladu s<br />
ug<strong>ovo</strong>renim minimalnim<br />
mese~nim obavezama.<br />
Info<br />
Milo{ Nedeqkovi}, direktor<br />
Sektora za platne kartice i<br />
direktne kanale Banke Inteza<br />
U TOM SMISLU, VE]<br />
U TRENUTKU ODABIRA<br />
BANKE PREPORU^QI-<br />
VO JE DOBRO SE IN-<br />
FORMISATI O USLO-<br />
VIMA kori{}ewa platnih<br />
kartica iz wene ponude,<br />
te eventualnim pogodnostima<br />
koje one donose<br />
korisnicima. <br />
Bitka banaka<br />
SBERBANKA i Ruska predsedni~ka akademija za nacionalnu ekonomiju<br />
i javnu upravu najavili su organizaciju obrazovnog projekta za studente<br />
- „Bitka banaka“. Re~ je o me|unarodnoj studentskoj Olimpijadi,<br />
u domenu upravqawa poslovnim bankama u svim regionima Rusije,<br />
zemqama Zajednice nezavisnih dr`ava, <strong>kao</strong> i u zemqama Sredwe<br />
i Jugoisto~ne Evrope u kojima Banka posluje, me|u kojima je i Srbija.<br />
Pla}awe i u rubqama<br />
<br />
FOLKSBANKA Srbije,<br />
~lanica<br />
„Sberbank grupe“,<br />
<strong>kao</strong> univerzalna banka koja<br />
svojim klijentima nudi<br />
{iroku lepezu banka<strong>rs</strong>kih<br />
proizvoda, i prate}i potrebe<br />
svojih klijenata,<br />
pripremila je niz proizvoda<br />
u vezi s ruskom rubqom.<br />
VELIKI BROJ SRP-<br />
SKIH KOMPANIJA JE<br />
ISPOQIO INTERESO-<br />
VAWE PREMA KORI[-<br />
]EWU INSTRUMENATA<br />
U VEZI s ruskom rubqom,<br />
pa Folksbanka prvi put u<br />
Srbiji nudi mogu}nost obavqawa<br />
finansijskih transakcija<br />
u rubqama.<br />
- Klijentima su ponu|eni<br />
kupoprodaja deviza i<br />
mewa~ki poslovi, otvarawe<br />
ra~una u rubqama, obavqawe<br />
transakcija u me|unarodnom<br />
platnom prometu,<br />
a uskoro }e imati i mogu}nost<br />
oro~ewa u ruskoj<br />
valuti, {to bi, pre svega,<br />
moglo zanimati ruske uvoznike<br />
srpskih proizvoda i<br />
srpske uvoznike ruskih<br />
proizvoda - ka`e Grigori<br />
^ernenko, direktor za saradwu<br />
s klijentima iz Rusije<br />
i ZND ove banke.<br />
Na ovaj na~in, uvoznoizvoznim<br />
kompanijama iz<br />
obe zemqe omogu}avaju se<br />
olak{ana trgovina i<br />
u{teda, jer dodatne provizije<br />
za konverziju u druge<br />
valute vi{e ne}e biti potrebne.<br />
[TO SE GRA\ANA<br />
TI^E, DESETINE HI-<br />
QADA SRBA KOJI RA-<br />
DE U RUSIJI, I KOJI<br />
PRIMAJU PLATE u toj<br />
valuti, oseti}e prednost<br />
mogu}nosti da direktno<br />
mewaju rubqe za srpske dinare.<br />
Od sada ne}e morati<br />
da kupuju tre}u valutu kako<br />
bi novac mogli poslati<br />
u domovinu. Ukqu~ivawem<br />
rubqe na listu valuta kojima<br />
se trguje na deviznom<br />
tr`i{tu omogu}ava se<br />
obavqawe finansijskih<br />
transakcija u <strong>ovo</strong>j valuti,<br />
~ime se olak{ava i dodatno<br />
unapre|uje saradwa u<br />
privredi i finansijskom<br />
sektoru.<br />
Na taj na~in je uva`ena<br />
~iwenica postojawa visokog<br />
u~e{}a Ruske Federacije u<br />
ukupnoj spoqnotrgovinskoj<br />
razmeni Srbije, posebnih<br />
odnosa o bescarinskoj trgovini,<br />
<strong>kao</strong> i zna~ajnih investicija<br />
velikih ruskih kompanija<br />
u Srbiji. 12-3982