Operativní průzkum a dokumentace historických staveb - FF UJEP
Operativní průzkum a dokumentace historických staveb - FF UJEP
Operativní průzkum a dokumentace historických staveb - FF UJEP
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Přílohy<br />
47<br />
padě se i šikmé prvky kreslí tenkou plnou čarou. Pravidla pro vykreslování<br />
podélného vázání nicméně nelze stanovit příliš přísně, situace se liší případ<br />
od případu a smyslem je zachytit co nejvíce důležitých informací při zachování<br />
přehlednosti a jednoznačnosti zobrazení. Doporučené měřítko pro vynášení je<br />
opět 1 : 50.<br />
Kresebné zachycení detailů<br />
Rozsah podle situace a úvahy zpracovatele, jedná se zejména o následující<br />
kategorie:<br />
■ tesařské spoje 10) – jejich podoba je zřejmá ze skic příčných vazeb a stolic podélného<br />
vázání, podrobně se ve větším měřítku rozkreslují složitěji tvarované<br />
pláty, spoje s kovanými spojovacími prvky nebo např. spoje použité při starších<br />
opravách k protézování trámů<br />
■ druhotně použité prvky – přesně změřené a vykreslené dlaby na sekundárně<br />
použitých trámech nám v příznivých případech dovolují provést rekonstrukci<br />
starší zaniklé podoby krovu 11)<br />
■ montážní značky – číslování vazeb, stopy po rozměřování spojů, pro dokumentaci<br />
značek tvořených vruby či záseky v měřítku 1 : 1 lze využít metody tzv.<br />
frotáže; 12)<br />
zjištěný postup montážního číslování zakreslujeme do půdorysu<br />
krovu. Při hledání méně zřetelných stop a nápisů na povrchu trámů je důležité<br />
vybavit se silnou akumulátorovou svítilnou; optimální podmínky poskytuje<br />
stav se sejmutou střešní krytinou<br />
■ stopy tesařských nástrojů – jejich vyhodnocení zpravidla vyžaduje hlubší teoretické<br />
základy 13)<br />
■ nápisy a kresby – nejcennější jsou v této souvislosti <strong>staveb</strong>ní datace určující<br />
dobu vzniku konstrukce, nacházíme je zpravidla poblíž vstupu na půdu nebo<br />
ve výrazných polohách v konstrukci – středy symetrie, sloupky, poblíž ozdobných<br />
prvků, apod.; význam mají i mladší nápisy, které často obsahují data<br />
oprav střechy i se jmény řemeslníků; ojedinělé, ale pro výzkum nesmírně cenné<br />
jsou obrázky ikonografické povahy s vazbou na objekt a jeho okolí nebo<br />
dokonce technické náčrtky konstrukcí či detailů<br />
10) Podrobnou klasifikaci tesařských spojů spolu s inspirací pro rozkreslování detailů lze nalézt in: Manfred<br />
GERNER: Handwerkliche Holzverbindungen der Zimmerer. Stuttgart 1992 (Český překlad: Petr<br />
REZEK, Petr RŮŽIČKA: Tesařské spoje, Grada, Praha 2003).<br />
11) Jiří BLÁHA: Hypotetická kresebná rekonstrukce dvou zaniklých krovů na Jičínsku, in: Dějiny <strong>staveb</strong><br />
2001, sborník příspěvků z konference v Nečtinech, Plzeň 2001, s. 21–24.<br />
12) Jedná se o přesné přenesení obrysu hlubokého reliéfu na list papíru, který přiložíme na plochu trámu<br />
a pak po něm přejíždíme kreslícím uhlem nebo silnější tužkou. Příklady použití viz: Michal<br />
PANÁČEK: Kostel sv. Kříže v České Lípě a <strong>staveb</strong>ně historická analýza krovu jeho střechy, in: Průzkumy<br />
památek 1/2003, s. 53–90.<br />
13) Petr RŮŽIČKA: Trasologie tesařských seker – stopy po nástrojích, které vznikají při opracování dřeva<br />
při výrobě tesařských konstrukcí, in: Svorník 3/2005 Krovy a střechy, Praha 2005, s. 5–30; Karel<br />
JANÁK: Co může říci prkno (vývoj a trasologie řezných nástrojů), in: Svorník 3/2005 Krovy a střechy,<br />
Praha 2005, s. 31–34.