upravljavska sposobnost obÃŤin - Skupnost obÄin Slovenije
upravljavska sposobnost obÃŤin - Skupnost obÄin Slovenije
upravljavska sposobnost obÃŤin - Skupnost obÄin Slovenije
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Upravljalska <strong>sposobnost</strong> slovenskih občin<br />
državnih in lokalnih oblasti in vodstveni kader v gospodarskih družbah v<br />
povsem različno okolje.<br />
2 Upravljanje občine v širšem in ožjem pomenu<br />
Upravljanje občine v širšem pomenu zajema vse organe občine, njihova<br />
medsebojna razmerja in neformalno sodelovanje prebivalcev pri odločanju<br />
na lokalni ravni. Upravljanje v ožjem pomenu besede pa pod<br />
drobnogled vzame učinkovito javno upravo in izvajanje javnih služb v<br />
občini. Posvetimo se najprej organom občine in njihovim medsebojnim<br />
razmerjem. Slovenska občina ima tri organe; občinski svet, župana in<br />
nadzorni odbor. V skladu s 3. členom Evropske listine lokalne samouprave<br />
(MELLS 1996) ljudje pravico do lokalne samouprave uresničujejo<br />
skozi predstavniški organ, to pravico uresničujejo sveti ali skupščine,<br />
ki jih sestavljajo člani, izvoljeni s svobodnim in tajnim glasovanjem na<br />
podlagi neposredne, enakopravne in splošne volilne pravice. Tudi v slovenskem<br />
pravnem redu ima občinski svet osrednje mesto, saj sprejema<br />
ključne odločitve v občini: statut občine, poslovnik občinskega sveta,<br />
odloke, strategije in sektorske lokalne politike. Sveti ali skupščine imajo<br />
lahko izvršilne organe, ki so jim odgovorni. Izvršilni organ je lahko individualni<br />
(župan) ali kolektivni (občinski odbor). V času priprav reforme<br />
lokalne samouprave v začetku devetdesetih let prejšnjega stoletja so prvi<br />
predlogi vsebovali tudi kolektivni organ, ki pa kasneje ni bil uzakonjen.<br />
Tako slovenska lokalna demokracija pozna župana, ki ima pomembno<br />
vlogo pri uresničevanju odločitev, sprejetih v predstavniškem telesu, na<br />
predstavljanje in zastopanje občine in na sklicevanje in vodenje predstavniškega<br />
organa. Je tudi izključni predlagatelj proračuna. Tretji, pogosto<br />
spregledani organ slovenske občine, ni tako pogost v drugih primerljivih<br />
sistemih. Nastal je v času in pogojih, ko zakonodaja še ni poznala instituta<br />
notranje revizije, Računsko sodišče Republike <strong>Slovenije</strong> pa je bilo<br />
ustanovljeno šele leta 2001. Zakonodajalec si je prizadeval vzpostaviti<br />
nadzor nad izvrševanjem občinskega proračuna. Pri tem je bil uzakonjen<br />
organ, ki je neke vrste kompromis med političnim nadzorom in strokovno<br />
revizijo. Pomembno je, da ima nadzorni odbor, kljub temu da ga imenuje<br />
občinski svet, neodvisen položaj, saj mora občina zanj zagotavljati<br />
76