upravljavska sposobnost obÃŤin - Skupnost obÄin Slovenije
upravljavska sposobnost obÃŤin - Skupnost obÄin Slovenije
upravljavska sposobnost obÃŤin - Skupnost obÄin Slovenije
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Upravljanje proračuna slovenskih občin s pristopom večletnega proračunskega načrtovanja<br />
financiranja razvojnih projektov občine. Jasna strategija razvoja lokalne<br />
skupnosti in natančno strukturirani razvojni programi občine so tudi osnova<br />
za partnersko povezovanje javnega in zasebnega sektorja v skupna<br />
sovlaganja za izpeljavo razvojnih projektov.<br />
V letnem proračunu se prioritete in sredstva razporejajo le z vidika enoletnega<br />
horizonta, brez upoštevanja naknadnih posledic sprejetih odločitev<br />
v kasnejših letih. Če teh ne predvidimo, lahko sledi vrsta presenečenj<br />
oziroma nepričakovanih posledic. Tako na primer izdatki novo uvedenega<br />
programa štipendiranja nimajo posledic le v tekočem proračunu, ampak<br />
so z uvedbo tega programa in z odobritvijo štipendij za šolsko leto nastale<br />
obveznosti že v naslednjih proračunskih letih. Prav tako lahko na primer<br />
učinki rezanja izdatkov za urejanje baz podatkov občinskih dajatev v<br />
tekočem letu v naslednjih letih povzročijo nižji priliv teh virov v proračun.<br />
Zato pravimo, da je enoletni proračun prekratko obdobje za učinkovitost<br />
in uspešnost upravljanja javne porabe, kar nas napoti k večletnemu pristopu,<br />
s katerim odločevalci in oblikovalci politik lahko vidijo učinke svojih<br />
odločitev na proračunski proces in proračunski izid, ki so jih dolžni pojasniti<br />
javnosti. Tako se lahko izognemo fenomenu kameljega nosu ali prikrivanja<br />
realnih višin stroškov, ko se v začetnem letu delovanja stroški novih<br />
politik oziroma programov ne izkažejo v celoti ali se namerno podcenijo<br />
(Wildavsky 2003: 40).<br />
Kratkoročni enoletni okvir je pogosto naveden kot dejavnik, ki preprečuje<br />
učinkovito proračunsko upravljanje, ker so odločitve o alokaciji virov sprejete<br />
ad hoc in po koščkih ter ne upoštevajo posledic, ki segajo čez naslednje<br />
leto (Blöndal 2003: 10). Med pomanjkljivostmi enoletnega proračunskega<br />
pristopa avtorji izpostavljajo tudi problematiko porabniške mrzlice konec<br />
proračunskega leta, ko proračunski uporabniki poskušajo za vsako ceno porabiti<br />
sredstva, zagotovljena na proračunskih postavkah, ki sicer ob koncu<br />
leta zapadejo, ne glede na to, kakšne učinke prinaša ta mrzlična poraba v<br />
zadnjih dneh iztekajočega se proračuna. V teoriji se izpostavlja, da kratkoročnost<br />
enoletnega proračuna vodi v naslednja izkrivljanja: v prekomerno<br />
porabo, podinvestiranje, prenos neporavnanih obveznosti, porabniški delirij<br />
konec leta, da so postavke v enoletnem proračunu zasnovane na tekočih cenah<br />
in velikokrat ne odsevajo dejanskih oziroma realnih stroškov, ki bodo<br />
nastali kot posledica sprejetih politik in podobno (Tarschys 2002: 83-84).<br />
141