You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
TonËi KuzmaniÊ <strong>Nato</strong> spor fakultet in spor varnosti<br />
130<br />
da se interes dræave in dræavljana povsem ujemata. Praviloma pride do takπnega ujemanja<br />
takrat in tam, kjer je æe prej bilo “opravljeno” z dræavljani in kjer <strong>nam</strong>esto dræavljank<br />
in dræavljanov okoli straπijo Ëlani tropa, ki jih vodi dræava (tu se dræava prekriva<br />
oziroma je reducirana na vlado) s svojim bolj ali manj modrim vodstvom vred.<br />
Temu pa zagotovo nikdar ne reËemo “demokratiËna ureditev”.<br />
Znano je, da “analitiËni hudiË” praviloma Ëepi v posamiËnih detajlih in da naj ne bi<br />
bilo lahko opaziti razlike med Varnostjo in varnostmi. Kljub temu je detajle mogoËe videti<br />
in sliπati predvsem v izjavah in staliπËih neke dnevne in dolgoroËnejπe politike dræavnih<br />
organov in posameznikov, in sicer na dokaj preprost naËin. Razlike med enim<br />
in drugim pristopom na podroËju varnosti, med pristopom, kjer sta dræavljanka in dræavljan<br />
na prvem mestu, dræava na drugem in obratno, so dejansko velikanske in radikalne,<br />
vidne pa na πtevilnih posameznostih in detajlih. Ali nekdo izhaja iz postavke varnosti,<br />
prijazne ne samo do dræave, paË pa tudi in predvsem do dræavljanke in dræavljana,<br />
v funkciji katerih Varnost dræave sploh obstaja, je pravzaprav videti z navadnim<br />
oËesom, ki ga premore vsaka posameznica in posameznik. V primeru politike, ki gradi<br />
na dræavni varnosti, prijazni do dræavljanov, so dræavljani sami tisto, za kar ji gre, in se<br />
tako tudi poËutijo, v drugem pa je dræavljan zgolj nekakπna uporabna surovina ali topovsko<br />
meso dræave/vlade, ki je postala sama sebi cilj in pot, dræavljan pa je zapostavljen,<br />
zapuπËen in natanËno tako se tudi poËuti.<br />
3. Dva paradoksa za sklep<br />
3.1. Paradoks o varnosti<br />
Pronatovci <strong>nam</strong> pravijo, da je v imenu Varnosti <strong>‡</strong> kajpada dojete strokovno in ne dræavljansko<br />
<strong>‡</strong> na vsak naËin treba (od)iti v <strong>Nato</strong>. Lahko bi to razumeli tudi tako, kot da je <strong>Nato</strong><br />
treba pripustiti k <strong>nam</strong>, kajti “pribliæevanje Natu” (ali pribliæevanje Evropi) je nemara navadna<br />
otroπka pravljica. 33 Kakorkoli æe, poloæaj <strong>‡</strong> vsaj tako se mi zdi <strong>‡</strong> bi po teh prona-