You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
TonËi KuzmaniÊ <strong>Nato</strong> spor fakultet in spor varnosti<br />
120<br />
dovina pravzaprav zgodovina zmagovalcev (“piπejo jo zmagovalci” 24 ). Zmagovalci pa so vedno<br />
tisti, ki so moËnejπi in nasilnejπi. In varnost je <strong>‡</strong> tako se to nakazuje znotraj tega sprevrnjega<br />
umevanja <strong>‡</strong> izkljuËno in vedno na strani tistega, ki premore veË sile in veË nasilja<br />
25 . »e je kaj realnega, potem je ravno to tisto, na kar moramo raËunati. Varnost in sila<br />
gresta skupaj. Kolikor bolj silan in nasilen si (realno in potencialno), toliko varnejπi si!<br />
©e veË, kajti ne gre samo za silo, nasilje in varnost, paË pa tudi in predvsem za æe<br />
omenjeno “realno” oziroma za to, kar bi kazalo imeti za “blodnje o realnem”, s katerim<br />
imamo opraviti v tem naËinu olesenelega strokovnega umevanja. Realno, ki je<br />
tukaj v igri in ki je najbolj visoko Ëislano pri moæeh iz pronatovske pravljice o klenosti,<br />
je tako oblikovano, da lahko funkcionira le s pogojem, da “je tukaj” æe od vekomaj,<br />
od “pamtiveka”, da je nekaj pred- in zunajzgodovinskega. Pri vernikih tega realnega<br />
gre <strong>nam</strong>reË zgolj in predvsem za to, da je treba biti po vsej sili realen, vse drugo<br />
pa bo æe tako in tako priπlo samo od sebe. Kajti tisti, ki so realni, so zmeraj æe vnaprej<br />
na “pravi strani” (realno je per definitionem “naπa stran”), tisti, ki niso realni, pa so v<br />
konËni instanci vedno æe apriorno obsojeni na propad. Realnost je na strani silnih in<br />
nasilnih, kajti sila je tisto “zadnje realno”, kar (jim) zagotavlja varnost. Velja tudi<br />
nasprotno: silni in nasilni so edina realnost danega <strong>nam</strong> sveta 26 . <strong>Ne</strong>realni pa so, to je<br />
menda ja razumljivo, æe vnaprej izgubljeni. <strong>Ne</strong>ki velik uËitelj realnega miπljenja je<br />
nekoË dejal: gre za to, da ne smemo gledati ne levo ne desno. »e se hoËemo pravilno<br />
24 Ko bi te puhlice dræale, potem se v “zgodovini” nikoli niË ne bi bilo zgodilo, kaj πele spremenilo. Tudi komunizem nikoli ne bi bil premagan. Kajti po tem,<br />
ko so komunisti “napisali svojo zgodovino” (po letu 1945), bi vsaka druga in drugaËna zgodovina, kaj πele sprememba, per definitionem bila nemogoËa.<br />
<strong>Ne</strong>mara je takπno nerazumevanje eden izmed razlogov, da dandanaπnji ex professo preustvarjalci nacional-zgodovin popenijo, ko jim kdo pomoli pod nos<br />
drugaËne interpretacije in dokaze o “njihovi” zgodovini. ©e posebej, denimo, o tej na Slovenskem v devetdesetih, o katerih se jim <strong>‡</strong> bolj ali manj razen<br />
Ëveka, s katerimi so popisali nekaj Ëlankov in knjig <strong>‡</strong> bore malo dozdeva, kakπna je, med drugim, ta zgodovina bila za tiste, ki smo jo soustvarjali.<br />
25 »e bi zadeve dræale na tej ravni, potem tudi kompletno moderno miπljenje in delovanje, ki temelji veËji del na <strong>‡</strong> nasilni ponovno, kajpada <strong>‡</strong> heglovski paradigmi<br />
gospodarja/hlapca, sploh ne bi bilo moæno.<br />
26 To, kar je tukaj najbolj presenetljivo, je kajpada dejstvo, da je pravzaprav tako preprosto spregledati padec v miloπeviÊevsko in tuapplemanovsko logiko osemdesetih,<br />
se pravi, v ideologeme, ki se jim zelo πiroko danes priklanjajo pronatovski intelektualci. Slednji se najbræ niti ne zavedajo, da do vratu Ëepijo v huntingtonskih<br />
in fukuyamovskih ultra-neokonzervativnih argumentacijah, glede na katere je, denimo, Machiavellijeva izpeljava v Il Principe prava mala malica.