You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Temu bi bilo treba dodati vsaj πe eno, a silno pomembno “vejico” pronatovskega<br />
umevanja, ki je <strong>‡</strong> sicer po nekaterih drugih linijah <strong>‡</strong> ravno tako povezano z znaËilnimi<br />
tehnikami/veπËi<strong>nam</strong>i, ki jih pouËujejo na FDV. Gre kajpada za tisto medijsko,<br />
TonËi KuzmaniÊ <strong>Nato</strong> spor fakultet in spor varnosti<br />
112<br />
predvsem nacional-televizijsko. Dva magistra (mag. Uroπ LipuπËek in mag. Rosvita<br />
Pesek) in nekaj napovedovalk in napovedovalcev (denimo, Hrenova, Slak, ...) in skoraj<br />
æe imamo izdelano skupinsko sliko, pri Ëemer kot reËeno vnoviË ne smemo pozabiti,<br />
da so vsi omenjeni spet izdelki ravno ene in iste fakultete <strong>‡</strong> Ëeprav tokrat vsaj v nekem<br />
smislu neke druge katedre <strong>‡</strong> tiste za novinarstvo. Na hitrico predstavljeno zadeva<br />
gre topogledno tako daleË, da bi se na tej analitiËni toËki povsem upraviËeno lahko<br />
πli naslednje (otroπke?) igrice: povej mi, kaj oziroma kje si πtudiral/a oziroma kje si<br />
zaposlen/a, in ti povem, kaj si misliπ o Natu. In to je tisto radikalno povrπinsko spoznanje,<br />
ki gre pravzaprav tako daleË in globoko, da me je pritegnilo k “detektivskemu<br />
premisleku”. Kako <strong>nam</strong>reË pojasniti to banalno faktiËnost, to empiriËno pojavnost?<br />
Kako je sploh mogoË fenomen, ki smo mu priËe in ki sem mu ravnokar zgolj nakazal<br />
najbolj zunanji lik pojavljanja? S Ëim imamo opraviti pri tovrstnem sovpadanju vseh<br />
najbolj izstopajoËih imen in pa ene institucije oziroma v tem smislu celo topike in<br />
geografske lokacije? Za kaj tukaj gre, kako sploh to zadevo misliti? <strong>Ne</strong> nazadnje, ali je<br />
to morebiti zgolj nakljuËje ali pa zadaj/spodaj Ëepi kaj veË? 8<br />
Lahko bi v to in podobne smeri preiskovanja πli πe naprej. Vendar pa dvomim, da<br />
bi pri razumevanju pronatovske orientacije lahko pri tem priπli bistveno dlje od zgolj<br />
takπne ali drugaËne intenzivnejπe kvantitete nakazane pojavnosti. Kajti <strong>‡</strong> to je moja<br />
tukajπnja teza <strong>‡</strong> “resnice” pronatovske dræe ali bolje cele palete tovrstnih dræ πe zdaleË<br />
ne moremo najti zgolj znotraj omenjenih fakultet in smeri premiπljevanja oziroma<br />
sklepanja. Lahko pa jo zares najdemo πele, Ëe se lotimo njenega “nasprotka”<br />
8 »e bi hoteli πe nekoliko celoviteje razumeti pronatovski sindrom v postsocialistiËni Sloveniji, bi bilo treba temu <strong>‡</strong> za zdaj πe vedno preveË poenostavljeno<br />
in zatorej nenatanËno povedano <strong>‡</strong> “fedevejevskemu” skupku podobno in/ali identiËno misleËih pridruæiti vsaj πe debelejπe plasti pisateljskorazumniπke<br />
srenje (tiste, denimo, zbrane okoli Nove revije, Ampaka ...), v bistveno manjπi meri pa tudi nekatere usmeritve tukajπnje pravniπko ter<br />
tudi ekonomsko-menedæerske (najverjetneje tudi zdravniπke ter sveËeniπke) intelektualne srenje.