IDEJNI PROJEKT RETENCIJA DREŽNIČKO POLJE
IDEJNI PROJEKT RETENCIJA DREŽNIČKO POLJE
IDEJNI PROJEKT RETENCIJA DREŽNIČKO POLJE
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
22Z4-M-2/12<br />
5. <strong>PROJEKT</strong>NI ZADATAK<br />
5.1. OPĆENITO<br />
Izgrađeni sustav HE Gojak koristi vodni potencijal Gornje Dobre (Ogulinske Dobre) i<br />
Zagorske Mrežnice, na kojima su izgrađene akumulacije male zapremine, Bukovnik korisnog<br />
volumena 0,2 hm 3 i Sabljaci 3,3 hm 3 .<br />
Od prosječnog dotoka Gornje Dobre i Zagorske Mrežnice, koji prema, do sada<br />
važećim, postojećim obradama tridesetgodišnjih podataka (1963. – 1994.) iznosi 32,10 m 3 /s, na<br />
hidroelektrani Gojak se je iskoristilo 22,6 m 3 /s ili 70,4 %. Preostali prosječni dotok od 9,5 m 3 /s<br />
čine preljevi koji iznose 7,97 m 3 /s, te gubici procjeđivanja od oko 1,0 m 3 /s iz akumulacije<br />
Bukovnik i 0,53 m 3 /s iz akumulacije Sabljaci. Preljevi na brani akumulacije Bukovnik iznose 0,83<br />
m 3 /s, a na brani akumulacije Sabljaci 7,14 m 3 /s.<br />
Zbog toga se u sustavu HE Gojak prosječno godišnje izgubi, prema do sada<br />
provedenim obradama, više od 80 GWh električne energije, od čega gubitak zbog preljevanja<br />
iznosi 67,50 GWh. Povećanje korisnog volumena izgrađenih akumulacija Sabljaci i Bukovnik, iz<br />
topografskih razloga i izgrađenosti odnosno namjene okolnog prostora, nije moguće ostvariti.<br />
Temeljem do sada obavljenih istraživanja i analiza na slivu gornjih horizonata<br />
Zagorske Mrežnice, provedenih u cilju smanjenja preljeva na brani akumulacijskog jezera<br />
Sabljaci, te njihovom energetskom korištenju na HE Gojak i nizvodno planiranim energetskim<br />
objektima, HE Lešće i dr., proizlazi da je produženo kontrolirano zadržavanje (reteniranje) voda<br />
moguće u prirodnim retencijama Drežničko polje i Crnačko polje ( vidi sliku )<br />
Topografski zatvorena depresija (udolina) Drežničkog polja je visinski najniži prostor u<br />
koji dotječu podzemnim vodnim putevima vode Jasenačkog polja, Krakara i Drežničkog luga,<br />
odnosno njima pripadajućih slivova. U vrijeme većeg dotoka od mogućeg otjecanja u<br />
Drežničkom polju se u postojećim uvjetima povremeno ostvaruje prirodna retencija, odnosno<br />
Drežničko polje plavi u trajanju i preko tri mjeseca, a zabilježena dubina poplave je i preko 17,50<br />
m.<br />
Osnovna zamisao produženog zadržavanja voda u polju je kontroliranje otjecanja iz<br />
polja u području Glavnih ponora, odnosno glavne zone otjecanja u vanvegetacijskom razdoblju<br />
od 15.04. do 15.10. (jesensko–zimsko–proljetno razdoblje, od polovice listopada do polovice<br />
travnja). U vegetacijskom razdoblju nije dozvoljeno manipuliranje vodama u Drežničkom polju,<br />
već je nužno osigurati prirodne (postojeće) uvjete otjecanja.<br />
Lokacija retencije Drežničko polje i sustava HE Gojak<br />
38