ÑекÑÑ - Univerzitetska biblioteka "Svetozar MarkoviÄ"
ÑекÑÑ - Univerzitetska biblioteka "Svetozar MarkoviÄ"
ÑекÑÑ - Univerzitetska biblioteka "Svetozar MarkoviÄ"
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ДРАГАН ТРИФУНОВИЋ<br />
Живот и дело<br />
Михаила Петровића Аласа<br />
Драге колеге,<br />
Дозволите да вас поздравим у име колеге Протића и колеге Божића. Ми ћемо<br />
радити око један сат, покушаћемо да дамо једну скицу живота и дела Михаила<br />
Петровића.<br />
Дело Михаила Петровића – Аласа (1868–1943) припада оним појавама наше<br />
науке и културе крајем прошлог и првих деценија овог века које су извршиле<br />
најдубљи, а можда и одлучујући утицај на научни живот свогa времена и на<br />
развитак математчких наука код нас. Данас је већ историјски сигурно да је преокрет<br />
у математичким наукама у Србији започет појавом Михаила Петровића.<br />
Петровићев научни пут значио је много и „већ припада историји, оном херојском<br />
добу када је мала Србија створила своју културу и успевала да и својим културним<br />
постигнућима продире у свет“ – писао је академик Радивој Кашанин. Oво треба<br />
објашњавати не само Петровићевим талентом, не само ширином његовог научног<br />
дара писца запажених расправа и посебних монографија, или оригиналношћу<br />
његових филозофских и примењених концепција (рачунари, изборни системи,<br />
мерење времена, криптографија, разни патенти и др.), већ пре свега и тиме што се<br />
у овоме изузетном представнику наше науке тог времена појавио доследни израз<br />
негирања постојећих заосталих облика научног живота и рада на Великој школи,<br />
Универзитету и Академији наука.<br />
Петровићеви резултати у науци сазревали су врло брзо и формирали су се на<br />
путу преокрета целокупног математичког стваралаштва 19. века у Србији. Из<br />
заостале средине створена је угледна школа математичара, као особито крупан<br />
успех Петровићев остварен на типичном сукобу старог и новог и с врлинама природног<br />
човека, оваплоћеног у лику неимара који не познаје слабости које прате<br />
човечији живот.<br />
Себи дозвољавам слободу да вам изнесем неколико коцкица, о Петровићу па онда<br />
ви у вашим мислима покушајте да направите од тих коцкица свој мозаик који би<br />
вам остао као успомена на целу ову акцију у Универзитетској библиотеци.<br />
Прво, Михаило Петровић је рођен у свештеничкој породици. Његов отац, Никодим<br />
Петровић, био је доктор теологије. Завршио је вишу и ригорозну Семинарију<br />
у Кијеву и Новгороду. То је врло важно да наведем зато што имате масу људи<br />
који мисле да је Мика Алас поникао у неком простом свету рибара. Рођен је у<br />
породици интелектуалаца, на Савској падини, иза Митрополије, данашње Патријаршије.<br />
Растао је међу књигама. Његов отац је основао први духовни теоријски<br />
часопис код Срба. Звао се Православље, и излазио је од 1871. г. до смрти<br />
очеве 1875. године. Нажалост, његов отац је рано умро. Желим да скренем пажњу<br />
да је средином 19. века наш калдрмисани Београд имао један грађански ред, који је<br />
15