86 Slog - Univerzitetska biblioteka "Svetozar MarkoviÄ"
86 Slog - Univerzitetska biblioteka "Svetozar MarkoviÄ"
86 Slog - Univerzitetska biblioteka "Svetozar MarkoviÄ"
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Srpsko-maœarski odnosi do 1690. godine<br />
Prve veze Srba i Maœara, od 9. do 16. veka, imaju pre svega dræavnopravni,<br />
odnosno dinastiåki karakter. U prvoj polovini 12. veka ñerka<br />
velikog æupana Uroãa I, Jelena, udaje se za ugarskog kraqa Belu II<br />
(1131–1141). Jelenin brat Beloã je, za vreme maloletstva prestolonaslednika<br />
Geze II, bio ugarski regent, kada se u Aradu, tada åisto srpskom<br />
sediãtu, odræao skup dræavnih velikaãa i plemiña. U 14. veku<br />
kraq Stefan Dragutin (1276–1316) æeni se Katarinom (Katelinom)<br />
Arpadoviñ, ñerkom ugarskog kraqa Stefana V, a 1284. godine dobija od<br />
Ugarske Maåvansku banovinu sa Beogradom, koji mu je, pored Debrca na<br />
Savi, postao prestonica.<br />
Posle boja na Kosovu 1389. godine poåiwu seobe Srba u juænu Ugarsku<br />
(meœu wima je bio Dmitar, sin kraqa Vukaãina i brat Kraqeviña<br />
Marka), gde je veñ bio brojan srpski æivaq. Stefan Lazareviñ je, kao<br />
vazal kraqa Sigismunda, dobio pored Beograda velike posede u Ugarskoj,<br />
u danaãwem Banatu. Poãto je 1426. godine obnovio zakletvu vernosti<br />
kraqu Sigismundu, wegov sestriñ Œuraœ Brankoviñ biva priznat za zakonitog<br />
naslednika.<br />
Administrativno sediãte Œurœa Brakoviña u Ugarskoj bio je verovatno<br />
Budim gde je imao svoju palatu. Naslednici Œurœa Brankoviña su gotovo<br />
svi bili titularni despoti u Ugarskoj: sin Stefan se zalagao za<br />
politiku dobrih odnosa sa Ugarskom, a unuci Œorœe (potowi monah<br />
Maksim), Jovan i Vuk (Zmaj Ogweni Vuk iz narodne epske poezije)<br />
postali su ugarski velikaãi.<br />
Ovakve istorijske okolnosti dovele su do toga da je srpsko stanovniãtvo,<br />
pod srpskim velikaãima, neprekidno naseqavalo juænu Ugarsku,<br />
i da elemente srpske kulture na tim podruåjima nalazimo i mnogo pre<br />
seobe iz 1690. godine. Na Åepeqskoj adi, juæno od Budima, nastaje veñ u<br />
prvoj polovini 15. veka srpska naseobina Srpski Kovin, u kojoj Srbi<br />
1497. podiæu bogomoqu. U 16. veku, obnavqawem Peñke patrijarãije<br />
(1557) formira se i organizuje najsevernija srpska episkopija u<br />
Budimu. Tokom 16. veka uglavnom i nastaje skupina manastira u Sremu i<br />
Slavoniji.<br />
Kraq Stefan (sv. Stefan ili sv. Iãtvan, 997–1038), prvi ugarski kraq,<br />
krunisan 1001. godine; poput Stefana Nemawe, u istorijskoj svesti svog<br />
naroda æivi kao osnivaå dinastije i dræave.<br />
Iako su Srbi u tim nemirnim i ratnim vremenima pre svega predstavqali<br />
bedem za borbu protiv Turaka (zapovednici dunavske flote<br />
Matije Korvina bili su uglavnom Srbi), æivot na severu doveo je do<br />
neizbeænih kulturnih preobraæaja i prihvatawa tadaãwih vladajuñih<br />
umetniåkih pravaca. Osam vekova suæivota na podruåju juæne Ugarske,<br />
i neprekidni dodiri uslovqeni istorijskim dogaœajima, ostavili su<br />
tragove u srpskoj crkvenoj umetnosti, sredwovekovnoj kwiæevnosti i<br />
usmenoj tradiciji.<br />
12