проф. д-р Иван Камбуров - Св. Климент Охридски
проф. д-р Иван Камбуров - Св. Климент Охридски
проф. д-р Иван Камбуров - Св. Климент Охридски
- TAGS
- www.uni-sofia.bg
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
СТАНОВИЩЕ<br />
от <strong>п<strong>р</strong>оф</strong>. <strong>д</strong>-<strong>р</strong> <strong>Иван</strong> Камбу<strong>р</strong>ов<br />
за <strong>д</strong>исе<strong>р</strong>тационния т<strong>р</strong>у<strong>д</strong> на г-н <strong>Иван</strong> Бо<strong>р</strong>исов Спи<strong>р</strong>ов на тема:<br />
”Религиозно-философската т<strong>р</strong>а<strong>д</strong>иция на Ко<strong>р</strong>ейския полуост<strong>р</strong>ов. (Бу<strong>д</strong>измът в<br />
пе<strong>р</strong>ио<strong>д</strong>а ІV-ХІV век)”<br />
за получаване на об<strong>р</strong>азователната и научна степен „<strong>д</strong>окто<strong>р</strong>” по научната<br />
специалност 05.01.01 – Исто<strong>р</strong>ия на философията (Източна философия)<br />
Уважаеми членове на научното жу<strong>р</strong>и,<br />
В <strong>д</strong>исе<strong>р</strong>тацията на колегата Ив. Спи<strong>р</strong>ов се изсле<strong>д</strong>ва инфилт<strong>р</strong>и<strong>р</strong>ането и<br />
<strong>р</strong>азвитието на бу<strong>д</strong>исткото учение в неговите най-важни нап<strong>р</strong>авления и школи на<br />
Ко<strong>р</strong>ейския полуост<strong>р</strong>ов от ІV <strong>д</strong>о ХІV век, което по същество обхваща цялостната<br />
исто<strong>р</strong>ия на ко<strong>р</strong>ейския бу<strong>д</strong>изъм от навлизането му в ст<strong>р</strong>аната <strong>д</strong>о к<strong>р</strong>ая на Ко<strong>р</strong>ьоската<br />
<strong>д</strong>инастия (1392 г.). Още тук ще отбележа, че тази <strong>р</strong>аз<strong>р</strong>аботка е съществена част от<br />
поетапно осъществявана изсле<strong>д</strong>ователска п<strong>р</strong>ог<strong>р</strong>ама, имаща за цел <strong>д</strong>а п<strong>р</strong>е<strong>д</strong>стави и<br />
анализи<strong>р</strong>а от гле<strong>д</strong>на точка на бълга<strong>р</strong>ската исто<strong>р</strong>ико-философска мисъл е<strong>д</strong>ин от найсъществените<br />
и все по актуален в нашата съв<strong>р</strong>еменност източен <strong>д</strong>уховен феномен –<br />
бу<strong>д</strong>изма. Този п<strong>р</strong>оект изсле<strong>д</strong>ва появата на класическите ин<strong>д</strong>ийски и<strong>д</strong>ейнофилософските<br />
п<strong>р</strong>инципи и философеми на бу<strong>д</strong>изма, тяхното тео<strong>р</strong>етично <strong>р</strong>азвитие в<br />
хо<strong>д</strong>а исто<strong>р</strong>ическото <strong>р</strong>азп<strong>р</strong>ост<strong>р</strong>анение на този феномен в Китай, Ко<strong>р</strong>ея и Япония.<br />
Дисе<strong>р</strong>тационното изсле<strong>д</strong>ване на колегата Спи<strong>р</strong>ов е не п<strong>р</strong>осто пъ<strong>р</strong>вото по <strong>р</strong>о<strong>д</strong>а си за<br />
фо<strong>р</strong>ми<strong>р</strong>ащата се бълга<strong>р</strong>ска исто<strong>р</strong>ико-философска мисъл посветена на Изтока, но бих<br />
<strong>д</strong>обавил и пъ<strong>р</strong>во по своя анализи<strong>р</strong>ан п<strong>р</strong>е<strong>д</strong>мет и в източно-ев<strong>р</strong>опейските ст<strong>р</strong>ани.<br />
Актуалността на изсле<strong>д</strong>ването освен казаното се <strong>д</strong>ете<strong>р</strong>мини<strong>р</strong>а и от <strong>д</strong>опълване на<br />
изсле<strong>д</strong>ванията в областта на бълга<strong>р</strong>ската ко<strong>р</strong>еистика, занимаващи се с <strong>р</strong>азлични<br />
аспекти от култу<strong>р</strong>ното насле<strong>д</strong>ство на Ко<strong>р</strong>ея (език, лите<strong>р</strong>ату<strong>р</strong>а, изкуство, <strong>р</strong>елигия и п<strong>р</strong>.),<br />
която п<strong>р</strong>ез после<strong>д</strong>ните го<strong>д</strong>ини, благо<strong>д</strong>а<strong>р</strong>ение на колегите от Центъ<strong>р</strong>а по ко<strong>р</strong>еистика и<br />
специалността към СУ „<strong>Св</strong>.Кл.Ох<strong>р</strong>и<strong>д</strong>ски“ се <strong>р</strong>азвива успешно.<br />
Текстът на изсле<strong>д</strong>ването е с обем 145 ст<strong>р</strong>. без библиог<strong>р</strong>афията и е ст<strong>р</strong>укту<strong>р</strong>и<strong>р</strong>ан<br />
в Уво<strong>д</strong>, чети<strong>р</strong>и глави, Заключение с п<strong>р</strong>иносни тези с <strong>д</strong>екла<strong>р</strong>ация за о<strong>р</strong>игиналност и<br />
библиог<strong>р</strong>афия включваща 87 основни източника по темата.<br />
Основните тео<strong>р</strong>етични п<strong>р</strong>облеми които си поставя за <strong>р</strong>аз<strong>р</strong>ешаване <strong>д</strong>исе<strong>р</strong>тантът в<br />
това изсле<strong>д</strong>ване, което има за свой обект „<strong>р</strong>елигиозно-философската т<strong>р</strong>а<strong>д</strong>иция на<br />
Ко<strong>р</strong>ейския полуост<strong>р</strong>ов“ и конк<strong>р</strong>етизи<strong>р</strong>ан п<strong>р</strong>е<strong>д</strong>мет „философията на ко<strong>р</strong>ейския бу<strong>д</strong>изъм
в пе<strong>р</strong>ио<strong>д</strong>а ІV-ХІV в.“ от е<strong>д</strong>на ст<strong>р</strong>ана е специфичният източен синк<strong>р</strong>етизъм меж<strong>д</strong>у<br />
тео<strong>р</strong>ия и п<strong>р</strong>актика експлици<strong>р</strong>ан по отношение на бу<strong>д</strong>изма и от <strong>д</strong><strong>р</strong>уга ст<strong>р</strong>ана, на този<br />
показан в изсле<strong>д</strong>ването <strong>д</strong>иску<strong>р</strong>сивен фон п<strong>р</strong>облематизи<strong>р</strong>ането на за<strong>д</strong>ължителния за<br />
такъв тип <strong>д</strong>исе<strong>р</strong>тации въп<strong>р</strong>осът за битийност на философска обособеност в ко<strong>р</strong>ейския<br />
бу<strong>д</strong>изъм. За постигането на обосновано <strong>р</strong>ешение на тази п<strong>р</strong>облемна тео<strong>р</strong>етична<br />
ситуативност в указания п<strong>р</strong>е<strong>д</strong>мет, авто<strong>р</strong>ът ко<strong>р</strong>ектно си поставя за цел <strong>д</strong>а „изсле<strong>д</strong>ва<br />
аналитично <strong>р</strong>азвитието на ко<strong>р</strong>ейския бу<strong>д</strong>изъм“ в неговите школни инва<strong>р</strong>ианти. Нещо<br />
по-вече, в изсле<strong>д</strong>ването ясно са оче<strong>р</strong>тани тео<strong>р</strong>етичните г<strong>р</strong>аници на явлението „ко<strong>р</strong>ейски<br />
бу<strong>д</strong>изъм“. За<strong>д</strong>ачите п<strong>р</strong>ез които се постига целта на изсле<strong>д</strong>ването с използването на<br />
хе<strong>р</strong>меневтичен по<strong>д</strong>хо<strong>д</strong> и по<strong>д</strong>че<strong>р</strong>тано исто<strong>р</strong>иософски анализ са съ<strong>д</strong>ъ<strong>р</strong>жателно ко<strong>р</strong>ектни,<br />
но на места и<strong>д</strong>ейно на<strong>д</strong>хвъ<strong>р</strong>лящи възможностите на този тип „<strong>д</strong>окто<strong>р</strong>ат“. Това е често<br />
с<strong>р</strong>ещано явление в <strong>р</strong>аз<strong>р</strong>аботки от този тип, и се основава на желанието на <strong>д</strong>исе<strong>р</strong>тантите<br />
„<strong>д</strong>а глобализи<strong>р</strong>ат“ <strong>р</strong>езултатите от своите изсле<strong>д</strong>вания.<br />
За <strong>р</strong>азк<strong>р</strong>иването на поставената цел, а така също и за уменията <strong>д</strong>а <strong>р</strong>аботи с<br />
текстове и <strong>д</strong>а използва логично анализът и синтезът като фо<strong>р</strong>ми на научната <strong>д</strong>ейност,<br />
гово<strong>р</strong>и и фактът, че <strong>д</strong>исе<strong>р</strong>тантът п<strong>р</strong>е<strong>д</strong>лага свой „мо<strong>д</strong>ел на пе<strong>р</strong>ио<strong>д</strong>изация на п<strong>р</strong>е<strong>д</strong>мета на<br />
изсле<strong>д</strong>ване, който е съоб<strong>р</strong>азен не с измененията в социално-политическата <strong>р</strong>оля на<br />
бу<strong>д</strong>истката сангха (община) в ко<strong>р</strong>ейската общество, а изсле<strong>д</strong>ва п<strong>р</strong>омените н собствено<br />
философски план“, и което неп<strong>р</strong>еменно сле<strong>д</strong>ва <strong>д</strong>а отбележим като неотменима част на<br />
всяко изсле<strong>д</strong>ване, което е с п<strong>р</strong>етенции <strong>д</strong>а е научно, авто<strong>р</strong>ът въвеж<strong>д</strong>а и к<strong>р</strong>ите<strong>р</strong>ий за<br />
оп<strong>р</strong>е<strong>д</strong>еляне на вът<strong>р</strong>ешните г<strong>р</strong>аници на явлението ко<strong>р</strong>ейски бу<strong>д</strong>изъм, я именно<br />
„па<strong>р</strong>а<strong>д</strong>игмалните т<strong>р</strong>ансфо<strong>р</strong>мации извъ<strong>р</strong>шващи се вът<strong>р</strong>е в самата философска т<strong>р</strong>а<strong>д</strong>иция<br />
на ко<strong>р</strong>ейския бу<strong>д</strong>изъм“. С въвеж<strong>д</strong>ането на този к<strong>р</strong>ите<strong>р</strong>ий, <strong>д</strong>исе<strong>р</strong>тантът съ<strong>д</strong>ъ<strong>р</strong>жателно<br />
конк<strong>р</strong>етизи<strong>р</strong>а носещите тео<strong>р</strong>етичния синтез цент<strong>р</strong>ове на ко<strong>р</strong>ейския бу<strong>д</strong>изъм:<br />
тво<strong>р</strong>чеството на Уонхьо (617 – 686), Чинул (1158 – 1210) и Кихуа (1376 – 1433), като<br />
всеки от тях спо<strong>р</strong>е<strong>д</strong> <strong>д</strong>исе<strong>р</strong>танта бележи завъ<strong>р</strong>шването на оп<strong>р</strong>е<strong>д</strong>елен етап от <strong>р</strong>азвитието<br />
на ко<strong>р</strong>ейската бу<strong>д</strong>истка философия.<br />
Дисе<strong>р</strong>тантът защитава с основание тезата, че явлението „ко<strong>р</strong>ейски бу<strong>д</strong>изъм“ има<br />
специфичен източноазиатски ха<strong>р</strong>акте<strong>р</strong> и е „<strong>р</strong>езултат от с<strong>р</strong>ещата на <strong>д</strong>ве <strong>р</strong>азлични<br />
светогле<strong>д</strong>ни нагласи – тази на ин<strong>д</strong>ийския бу<strong>д</strong>изъм, която не виж<strong>д</strong>а във феноменалния<br />
свят нищо <strong>д</strong><strong>р</strong>уго освен п<strong>р</strong>ехо<strong>д</strong>ност и ст<strong>р</strong>а<strong>д</strong>ание и т<strong>р</strong>а<strong>д</strong>иционно китайската, с нейния<br />
нату<strong>р</strong>ализъм и позитивно отношение към света и живота“, и той е своеоб<strong>р</strong>азен<br />
„култу<strong>р</strong>ен ме<strong>д</strong>иато<strong>р</strong> в източноазиатския <strong>р</strong>егион“. Указва се на акта, че п<strong>р</strong>ез 552 г.
„бу<strong>д</strong>измът бива внесен за пъ<strong>р</strong>ви път в Япония от Пекче“, когато ко<strong>р</strong>ейски п<strong>р</strong>атеници<br />
<strong>д</strong>а<strong>р</strong>яват бу<strong>д</strong>истки текстове и статуи на Бу<strong>д</strong>а. Действително, о<strong>р</strong>ганичността и<br />
униве<strong>р</strong>салността на бу<strong>д</strong>изма се състои в това, че той се а<strong>д</strong>апти<strong>р</strong>а към всяка култу<strong>р</strong>на<br />
с<strong>р</strong>е<strong>д</strong>а, тъй като не <strong>р</strong>азглеж<strong>д</strong>а битието като ст<strong>р</strong>укту<strong>р</strong>а субстанциално основаваща се на<br />
някакъв после<strong>д</strong>ен метафизичен фун<strong>д</strong>амент. В тази в<strong>р</strong>ъзка, авто<strong>р</strong>ът <strong>р</strong>еципи<strong>р</strong>а на п<strong>р</strong>име<strong>р</strong>а<br />
на основните ко<strong>р</strong>ейските бу<strong>д</strong>истки мислители новите не само конотативни, но и<br />
гносеологични особености на новите концептуални и<strong>д</strong>еи конституи<strong>р</strong>ани в понятията<br />
„татхагата-га<strong>р</strong>бха“ и „Бу<strong>д</strong>а-п<strong>р</strong>и<strong>р</strong>о<strong>д</strong>а“ в <strong>р</strong>езултат на което и се <strong>д</strong>остига <strong>д</strong>о и<strong>д</strong>еята за<br />
„изначално заложеното у човека п<strong>р</strong>осветление“ (бън-<strong>д</strong>зюе).<br />
Философските п<strong>р</strong>е<strong>д</strong>почитания на авто<strong>р</strong>а са из<strong>р</strong>азени п<strong>р</strong>и <strong>р</strong>азк<strong>р</strong>иване на<br />
философския синтез на Уонхьо (617 – 686г.). Спо<strong>р</strong>е<strong>д</strong> <strong>д</strong>исе<strong>р</strong>танта, неговата философия<br />
„не е п<strong>р</strong>осто възп<strong>р</strong>оизвеж<strong>д</strong>ане на китайски об<strong>р</strong>азци, а типично ко<strong>р</strong>ейска“ и не случайно<br />
тази философия се оп<strong>р</strong>е<strong>д</strong>еля ч<strong>р</strong>ез те<strong>р</strong>мина „тон-пулкьо” – „п<strong>р</strong>ониквам п<strong>р</strong>ез бу<strong>д</strong>изъм“.<br />
Това е способността на човешкия ум <strong>д</strong>а п<strong>р</strong>ониква в нещата, <strong>д</strong>а постига тяхната същност<br />
(абхи<strong>д</strong>жна, санск.) тъй като, независимо от <strong>р</strong>азличията, същността е е<strong>д</strong>инна. Разк<strong>р</strong>ит е<br />
<strong>д</strong>иалектическият философски мето<strong>д</strong>, който мислителят „изоб<strong>р</strong>етява“ за целта –<br />
„хуа<strong>д</strong>жен“ – „<strong>р</strong>аз<strong>р</strong>ешаване (ха<strong>р</strong>монизи<strong>р</strong>ане) на спо<strong>р</strong>овете.<br />
Познанията на авто<strong>р</strong>а на бу<strong>д</strong>изма като цяло и неговата ко<strong>р</strong>ейска оп<strong>р</strong>е<strong>д</strong>метеност,<br />
се <strong>д</strong>оказва и анализа който п<strong>р</strong>е<strong>д</strong>ставя на такива основни за бу<strong>д</strong>изма катего<strong>р</strong>ии като<br />
„татхата-га<strong>р</strong>бха“ и „шунята“ (пустота) в ко<strong>р</strong>ейската <strong>р</strong>ецепция на „Аватамсака-сут<strong>р</strong>а“ и<br />
в съчинението на Уонхьо „Комента<strong>р</strong> към П<strong>р</strong>а<strong>д</strong>жапа<strong>р</strong>амита”. Не по-малко значим е<br />
неговият анализ на Чан (Сон, ко<strong>р</strong>.) бу<strong>д</strong>измът на Ко<strong>р</strong>ейският полуост<strong>р</strong>ов, особено в<br />
п<strong>р</strong>отивостоянето с <strong>д</strong><strong>р</strong>угото бу<strong>д</strong>истко нап<strong>р</strong>авление на полуост<strong>р</strong>ова – Кьо.<br />
П<strong>р</strong>отивобо<strong>р</strong>ството и синтезът на тези <strong>д</strong>ве бу<strong>д</strong>истки нап<strong>р</strong>авления убе<strong>д</strong>ително се<br />
<strong>р</strong>азк<strong>р</strong>иват п<strong>р</strong>ез текстовете на известния бу<strong>д</strong>истки <strong>р</strong>ефо<strong>р</strong>мато<strong>р</strong> По<strong>д</strong>жо Чинул (1158 –<br />
1210), и неговата концепция „за Ума“, като се <strong>д</strong>оказва, че както „ <strong>д</strong>окт<strong>р</strong>ината за<br />
„внезапното п<strong>р</strong>осветление” така и <strong>д</strong>окт<strong>р</strong>ината за „постепенното култиви<strong>р</strong>ане на ума”,<br />
не са взаимно изключващи се. За целта, <strong>д</strong>исе<strong>р</strong>тантът анализи<strong>р</strong>а катего<strong>р</strong>иите „истинен<br />
Ум” и „Бу<strong>д</strong>а-п<strong>р</strong>и<strong>р</strong>о<strong>д</strong>а” в т<strong>р</strong>актата на Чинул „Отк<strong>р</strong>овен за <strong>р</strong>азгово<strong>р</strong> за истинния ум“.<br />
Към ценностите на изсле<strong>д</strong>ването бих п<strong>р</strong>ичислил и п<strong>р</strong>е<strong>д</strong>ставянето на спо<strong>р</strong>овете<br />
меж<strong>д</strong>у бу<strong>д</strong>исти и неоконфуцианци (ХІІІ-ХІV в.), тъй като независимо от у<strong>д</strong>ъ<strong>р</strong>жаната за<br />
момента от конфуцианците „и<strong>д</strong>еологическа“ побе<strong>д</strong>а, то в п<strong>р</strong>отеклите на п<strong>р</strong>отежението
на е<strong>д</strong>ин век „спо<strong>р</strong>ове“, ясно се офо<strong>р</strong>мя и <strong>р</strong>азг<strong>р</strong>аничава, както и<strong>д</strong>еолого-постулативният<br />
аспект, така и философският ха<strong>р</strong>акте<strong>р</strong> на ко<strong>р</strong>ейския бу<strong>д</strong>изъм в текста на бу<strong>д</strong>исткия<br />
монах Кихуа (1376 – 1433) – „Изложение на п<strong>р</strong>авилното”.<br />
Изсле<strong>д</strong>ването логично завъ<strong>р</strong>шва с обобщена ха<strong>р</strong>акте<strong>р</strong>истика на „особеностите<br />
на ко<strong>р</strong>ейската бу<strong>д</strong>истка философия от изсле<strong>д</strong>вания пе<strong>р</strong>ио<strong>д</strong> и мястото й в<br />
източноазиатската мисловна т<strong>р</strong>а<strong>д</strong>иция“. За целта авто<strong>р</strong>ът анализи<strong>р</strong>а съв<strong>р</strong>еменните<br />
научни <strong>д</strong>ебати относно ха<strong>р</strong>акте<strong>р</strong>а на източноазиатския бу<strong>д</strong>изъм <strong>р</strong>азгле<strong>д</strong>ан п<strong>р</strong>ез<br />
<strong>р</strong>азби<strong>р</strong>ането за катего<strong>р</strong>иите „Бу<strong>д</strong>а-п<strong>р</strong>и<strong>р</strong>о<strong>д</strong>а” и „татахагата-га<strong>р</strong>бха”. Типологизи<strong>р</strong>ани са<br />
позициите от е<strong>д</strong>на ст<strong>р</strong>ана на п<strong>р</strong>е<strong>д</strong>ставителите на ака<strong>д</strong>емичното течение „Хихан-буккьо”<br />
(„К<strong>р</strong>итически бу<strong>д</strong>изъм”) с п<strong>р</strong>е<strong>д</strong>ставители <strong>п<strong>р</strong>оф</strong>. Мацумото Ши<strong>р</strong>о и <strong>п<strong>р</strong>оф</strong>. Хакамая<br />
Но<strong>р</strong>иаки, настояващи на не-бу<strong>д</strong>исткия п<strong>р</strong>оизхо<strong>д</strong> и ха<strong>р</strong>акте<strong>р</strong> на <strong>д</strong>окт<strong>р</strong>ината за<br />
„татхагата-га<strong>р</strong>бха“ и от <strong>д</strong><strong>р</strong>уга, на запа<strong>д</strong>ни учени като <strong>п<strong>р</strong>оф</strong>. Ч. Мюле<strong>р</strong> и <strong>п<strong>р</strong>оф</strong>. С. Кинг,<br />
настояващи, че учението за „Бу<strong>д</strong>а-п<strong>р</strong>и<strong>р</strong>о<strong>д</strong>ата” е о<strong>р</strong>игинална бу<strong>д</strong>истка концепция.<br />
Дисе<strong>р</strong>тантът ко<strong>р</strong>ектно защитава тезата, че <strong>р</strong>азглеж<strong>д</strong>аните понятия не са метафизически<br />
същности (субстанции) и те из<strong>р</strong>азяват <strong>д</strong>инамиката на ставането, п<strong>р</strong>оцеса на<br />
актуализация на оп<strong>р</strong>е<strong>д</strong>елен потенциал или п<strong>р</strong>ехо<strong>д</strong>а от възможност в <strong>д</strong>ействителност.<br />
На фона на п<strong>р</strong>е<strong>д</strong>ставеният анализ, авто<strong>р</strong>ът отново се в<strong>р</strong>ъща към пъ<strong>р</strong>воначалният<br />
въп<strong>р</strong>ос, който стои п<strong>р</strong>е<strong>д</strong> всеки е<strong>д</strong>ин <strong>р</strong>ефлекси<strong>р</strong>ащ философ: „възможно ли е, на базата<br />
на извъ<strong>р</strong>шения анализ, <strong>д</strong>а се оп<strong>р</strong>е<strong>д</strong>ели бу<strong>д</strong>истката мисъл, която се <strong>р</strong>азвива на Ко<strong>р</strong>ейския<br />
полуост<strong>р</strong>ов в <strong>р</strong>азглеж<strong>д</strong>ания пе<strong>р</strong>ио<strong>д</strong>, като философия?“. В компа<strong>р</strong>ативните съж<strong>д</strong>ения на<br />
авто<strong>р</strong>а, с ясна а<strong>р</strong>гументация се оче<strong>р</strong>тава <strong>р</strong>азби<strong>р</strong>ането му, че всеки е<strong>д</strong>ин опит <strong>д</strong>а се<br />
п<strong>р</strong>илагат запа<strong>д</strong>ни, антични или п<strong>р</strong>освещенски к<strong>р</strong>ите<strong>р</strong>ии за „философия“ по отношение<br />
бу<strong>д</strong>исткия <strong>д</strong>иску<strong>р</strong>с в „п<strong>р</strong>е<strong>д</strong>мо<strong>д</strong>е<strong>р</strong>на Ко<strong>р</strong>ея“ не би бил „легитимен“. Но като изхож<strong>д</strong>а от<br />
нап<strong>р</strong>авения анализ на бу<strong>д</strong>исткия <strong>д</strong>иску<strong>р</strong>с и неговата тео<strong>р</strong>етична <strong>р</strong>ефлексия в<br />
п<strong>р</strong>е<strong>д</strong>ставените на ко<strong>р</strong>ейския полуост<strong>р</strong>ов бу<strong>д</strong>истки нап<strong>р</strong>авления в указания пе<strong>р</strong>ио<strong>д</strong>,<br />
<strong>д</strong>исе<strong>р</strong>тантът отстоява <strong>р</strong>азби<strong>р</strong>ането си философски аспект на този бу<strong>д</strong>изъм, <strong>р</strong>азби<strong>р</strong>ан<br />
като „екзистенциална и психологически о<strong>р</strong>иенти<strong>р</strong>ана философия“. Бих <strong>д</strong>обавил, че<br />
възможният п<strong>р</strong>очит би могъл <strong>д</strong>а се осъществи п<strong>р</strong>ез па<strong>р</strong>а<strong>д</strong>игмата на т.н. философия на<br />
освобож<strong>д</strong>ението, но която в оп<strong>р</strong>е<strong>д</strong>елени бу<strong>д</strong>истки школи <strong>д</strong>остига <strong>д</strong>о „освобож<strong>д</strong>ение от<br />
философията“.<br />
Бих искал <strong>д</strong>а по<strong>д</strong>че<strong>р</strong>тая като особено <strong>д</strong>остойнство на <strong>р</strong>аботата и нейният авто<strong>р</strong>,<br />
способността за синтетичност на мисленето, което е ви<strong>д</strong>но по изве<strong>д</strong>ените в тезисна
фо<strong>р</strong>ма <strong>р</strong>езултати от изсле<strong>д</strong>ването, които са ко<strong>р</strong>ектни и п<strong>р</strong>авилно фо<strong>р</strong>мули<strong>р</strong>ани сп<strong>р</strong>ямо<br />
изложеното съ<strong>д</strong>ъ<strong>р</strong>жание. Нещо по-вече, на основата на тези <strong>р</strong>езултати, авто<strong>р</strong>ът из<strong>д</strong>ига и<br />
своите конк<strong>р</strong>етни тези за защита, които от<strong>р</strong>азяват тео<strong>р</strong>етичното съ<strong>д</strong>ъ<strong>р</strong>жание на<br />
фо<strong>р</strong>мули<strong>р</strong>аните съгласно изискванията на закона п<strong>р</strong>иносни тези в <strong>д</strong>екла<strong>р</strong>ацията за<br />
о<strong>р</strong>игиналност.<br />
Констати<strong>р</strong>ам, че авто<strong>р</strong>ефе<strong>р</strong>атът на <strong>д</strong>исе<strong>р</strong>танта от<strong>р</strong>азява ко<strong>р</strong>ектно, както<br />
ст<strong>р</strong>укту<strong>р</strong>ата и съ<strong>д</strong>ъ<strong>р</strong>жанието на <strong>д</strong>исе<strong>р</strong>тацията, така и фо<strong>р</strong>мули<strong>р</strong>аните тео<strong>р</strong>етични<br />
<strong>р</strong>езултати, тезите които са из<strong>д</strong>игнати за защита, така и п<strong>р</strong>иносните тези в <strong>д</strong>екла<strong>р</strong>ацията<br />
за о<strong>р</strong>игиналност. Дисе<strong>р</strong>тантът е ап<strong>р</strong>оби<strong>р</strong>ал своите и<strong>д</strong>ейни <strong>р</strong>езултати в п<strong>р</strong>е<strong>д</strong>ставените<br />
публикации. Ще отбележа, че нямам съвместни публикации с <strong>д</strong>окто<strong>р</strong>анта.<br />
Изхож<strong>д</strong>айки от п<strong>р</strong>е<strong>д</strong>ставения текст, от показаната от <strong>д</strong>окто<strong>р</strong>анта аналитичност,<br />
тео<strong>р</strong>етична ко<strong>р</strong>ектност, способност п<strong>р</strong>авилно <strong>д</strong>а фо<strong>р</strong>мули<strong>р</strong>а, о<strong>р</strong>ганизи<strong>р</strong>а и изсле<strong>д</strong>ва<br />
<strong>д</strong>а<strong>д</strong>ен тео<strong>р</strong>етичен п<strong>р</strong>е<strong>д</strong>мет, от ака<strong>д</strong>емичния стил, а така също и от постигнатите в<br />
п<strong>р</strong>е<strong>д</strong>ставената <strong>д</strong>исе<strong>р</strong>тация тео<strong>р</strong>етични <strong>р</strong>езултати като член на научното жу<strong>р</strong>и ще<br />
гласувам напълно убе<strong>д</strong>ено за п<strong>р</strong>исъж<strong>д</strong>ане на г-н <strong>Иван</strong> Бо<strong>р</strong>исов Спи<strong>р</strong>ов об<strong>р</strong>азователната<br />
и научна степен „<strong>д</strong>окто<strong>р</strong>” по философия.<br />
05.06.2012<br />
По<strong>д</strong>пис: