You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
problematičen, pač pa je nacija, ki ideološko zasvoji ljudsko zavest, tista, ki ustvari problem.<br />
''Problem naroda je treba misliti kot problem subjekta, se pravi kot vprašanje njegove<br />
subjektivitete, ki se imenuje volja do moči, oziroma moč'' (Ibid, str. 109). Kosovel zelo jasno,<br />
kot sem v diplomski nalogi ţe pojasnila, prikaţe ugotovitev, da zahodni človek drvi v propad,<br />
da je pravzaprav ostal sam in po destrukciji vedno pride do konstrukcije, s tem pa se zave<br />
samega sebe in išče odgovore znotraj sebe. Ko sebe postavi v Prostor ali Kozmos, ugotovi, da<br />
ima svobodno izbiro, vendar da obstaja nekaj višjega, nekaj večjega od njega. To tezo<br />
Pirjevec nakaţe s citatom:<br />
''Človek, ki je postavljen le še sam nase in je sam svoj edini temelj, išče nekaj, kar bi bilo več od njega,<br />
išče transcendenco, vendar pa je ţe vnaprej jasno, da jo lahko najde v samem sebi, saj je načeloma in v<br />
celoti odvisen le od svojih lastnih sredstev in le od samega seve, ker je prač edino središče vseh razmerij<br />
in vsega znanja. Tak človek lahko za svojo transcendenco postavi samo nekaj, kar je v njem samem, a je<br />
vendar takšno, da je več od njega samega. To, kar je več od človeka, ki je postavljen le sam nase, je<br />
njegovo rojstvo, ki res ni neposredno od njega samega odvisno'' (Ibid, str. 114).<br />
Razliko med nacijo, narodom in destruktivnim nacionalizmom, sem razloţila v začetnih<br />
poglavjih. Prav preko razlage agresivnosti, ki jo je ustvarjal nacionalizem tako na zahodu<br />
kakor tudi na vzhodu, pa je Kosovel uvidel mnogo podobnosti svojega razmišljanja v<br />
tematiki, ki jo je zapisoval Tagoreje, v svojih delih. Kolikor lahko razberemo iz<br />
korespondence, Kosovel ni poznal nacionalizma na vzhodu ali se kakorkoli obračal k<br />
raziskavi njegovega efekta, ki je tudi Tagoreju povzročal bolečino, saj je bila njegova deţela v<br />
'ujetosti' in je pod okupacijo trpela, pač pa je v njegovih delih uvidel moţnost poti do<br />
vprašanj, na katera si ni znal odgovoriti, in zato se je čutil, da ne zna oziroma ne zmore dati<br />
ljudem tisto, za kar misli, da je njegovo poslanstvo. Spraševal se je o bivanjskih vprašanjih, ki<br />
jih navajam v diplomski nalogi in skušam obenem prikazat tematsko navezavo preko<br />
Tagorejevih naukov z vzporednimi citati in lastno interpretacijo ter ugotovitvami literarnih<br />
zgodovinarjev, v kolikor je to mogoče. Na podlagi tega sem naredila nekatere ločnice, ki pa<br />
so vedno med seboj povezane. Kosovel je v svojem štiriletnem intenzivnem pisanju snoval<br />
impresionistične, ekspresionistične, konstruktivistične in t.i. avantgardistične koncepte, med<br />
katere pa ni postavil meja ali 'barier'. Tudi, ko omenja, da zapušča 'barţunasto liriko', jo lahko<br />
še vedno zaslutimo v zadnjem obdobju njegovega ustvarjanja. Zato sem zavrnila razdelitev na<br />
obdobja, pač pa gre za nekakšne prelive, pri katerih se vedno ohranja substanca prve, a čas se<br />
ne zaustavlja in prinaša vedno znova nove tematike, razlage, razmišljanja ipd. Tagore je<br />
najvidneje vplival na Kosovela pri prehodu iz ekspresionizma v konstruktivizem, saj je<br />
Kosovel takrat začel spoznavati izmenično igro destrukcije in konstrukcije, ali kot sem<br />
imenovala 'popolnost nepopolnosti'. Za Tagorejev zorni nazor pa bi lahko rekli, da sega iz<br />
75