You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
tečejo tako dolgo, da se navezujejo na ''temeljna metafizična vprašanja o svetu, o Bogu,<br />
človeku in medsebojnem odnosu'' (Ibid). Bralec bi lahko upravičeno domneval, da v takšni<br />
mitološki zgodbici do boja ne bo prišlo, a ravno to se zgodi, saj se Bhagavadgita konča tako,<br />
da ''po osemnajstih dneh boja, ko obe strani uporabita ţe vsa navadna in čudeţna oroţja,<br />
zmagajo Pandovci [v boju s Kurovci]'' (Ibid, str. 110). To je zgodovinski ep, pričevanja pa<br />
vsebujejo resnične zgodovinske dogodke:<br />
''[Bhagavadgita govori o] spopadih med vojaškim plemstvom, od katerih je pred nastankom in med<br />
nastajanjem Mahabharathe v politično razdrobljeni Indiji dostikrat prihajalo. Neizpodbitno je tudi to, da<br />
je epopeja narisana v duhu aristokratskega moralnega kodeksa, da pa vdirajo vanjo na mnogih mestih<br />
tudi teţje po umikanju v askezo, ki so bile v Indiji navzoče v vseh časih, čeprav v različnih oblikah in<br />
različno močne'' (Ibid).<br />
''Najmodrejši razlagalci indijske knjiţevnosti'' so si razlagali, da je ''ključ do razumevanja<br />
Mahabharathe prav v misli, da Bhagavadgita vodi človeka v delu, zato se človek odpove tudi<br />
Bogu, če se odpove delu'' (Ibid).<br />
Razumsko razlaganje hinduizma je nesmiselno početje, saj je bistveno pravzaprav to, da je<br />
raznolikost pogledov na isti problem ključnega pomena in je vsak pogled pravilen (to je t.i.<br />
etični relativizem). Hinduizem vere ne tretira v pomenu, da je ena vera boljša ali slabša od<br />
druge, manjvredna ali večvredna, s pravilnimi ali napačnimi nazori, saj ti nerazdruţljivi<br />
termini, ki pravzaprav obstajajo kot termini zgolj v zahodnem poimenovanju, kot je mokša 102<br />
oziroma nirvana, so pravzaprav pojmi, ki označujejo<br />
''(…) stanje blaţenosti ali sreče, ki jo je mogoče doseči s samodisciplino ali z določeno tehniko joge.<br />
Gre za način premagovanja trpljenja in iskanja bistva stvari, nekakšne samorealizacije, lahko bi rekli<br />
tudi odrešitve'' (Ibid, str. 131).<br />
Samospoznanje ali samorealizacija predpostavlja pogoj, da se od navezanih stvari odveţemo,<br />
kar Tagore prikaţe preko pesmi Ukročeni ptič je bil v kletki (Tagore, 2008, str. 13), ko navaja<br />
dialog med ptičem v kletki in ptičem v 'lesu' oziroma gozdu, t.i. svobodnim ptičem. Njuna<br />
prispodoba asociira na človeka, ki je ujet v kletko. Ta kletka je njegov 'jaz', njegove slabe<br />
lastnosti in njegova duševna in fizična navezanost na stvarne predmete ali bitja, ki so v<br />
njegovi okolici. Gre za prikaz dvojnosti soočenja dveh ţivih bitij. Ptič iz kletke ima ''gred'',<br />
''govorico učenjakov'', ki mu nudi navidezno oporo, stabilnost, ptič iz lesa ima ''razprte<br />
peroti'', poje ''pesmi lesov'', ki mu nudi neomejeno gibanje, svobodo in nepredvidljivost. Eden<br />
je svoboden, drugi ujet. Dve individualni duši, ki ţelita biti zdruţeni, leteti skupaj, iti<br />
osvobojeni, razgledati po svetu. Da doseţeta sintezo univerzalne biti, katere del nosi vsak<br />
človek v sebi, morata ptici imeti isti cilj ali drugače rečeno, morata poleteti skupaj. Ptica, ki je<br />
102 Mokša pomeni ''osvoboditev od vnovičnega rojevanja'' (Mahamandaleshvar, 2006, str. 262).<br />
71