Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Tagore se je postavljal v bran človekovemu pogledu, ker je ţelel civilizirati civilizacijo, kajti<br />
zahod v 20. stol. ni bil v etičnem smislu več 'civilizacija' 97 . Barbarsko pustošenje, genocidi in<br />
vsa miselna ter fizična sovraţnost, je človeka in posledično druţbo pahnila v propad in<br />
opustošeno tišino, kar Kosovel nakaţe tudi v pesmi Smrtni opoj in Mrtvi človek 98 . Vzhod se<br />
tega ni popolnoma ubranil, saj so se nevzdrţne razmere, kot so genocidi, vojne v Indiji, kastna<br />
delite, surov odnos do ţensk in otrok ipd., pojavljale tudi v vzhodnem svetu, a kljub temu, se<br />
je zaradi svoje 'neciviliziranosti' (in zaupanja duhu, verovanju v višjo silo, boţanskostjo, ki<br />
ureja sistem na pravilen način …) v njem vedno ostajala prisotno ideje boga. Zahodni človek<br />
pa je postavil mejo med seboj in bogom, s tem pa je zavrgel svoj bivanjski namen.<br />
''Ko duša išče boga, išče svoj končni izhod iz tega nenehnega zbiranja in kopičenja, ki mu ni konca. To,<br />
kar išče, ni kak dodaten predmet, ampak 'nitojnitjanam', trajno v vsem, kar je netrajno, 'rasanam<br />
rasatamah', najvišja radost, ki ostane po poenotenju vseh radosti'' (Tagore, 1984, str. 175).<br />
''Spoznaj vse, kar je v vesolju kakor zavito od Boga. Raduj se vsega, kar ti je po njem dano, in ne goji v<br />
svoji pameti pohlepa po bogastvu, ki ni tvoja last (…) Ko spoznaš, da je vse, kar je, napolnjeno z Njim<br />
– in je vse, kar imaš, njegov dar, takrat spoznaš neskončno v končnem in darovalca v darovih'' (Ibid).<br />
O SMISLU ŽIVLJENJA<br />
V pesmi Od tega ţivljenja, se tako kakor ţe razlagam zgoraj, lirski subjekt sprašuje o smislu<br />
bivanja. Tagore nam poda primerjavo, kje uvidimo in spoznamo boga, ko pravi, da nam za<br />
''jutranjo luč'' ni treba ''teči k trgovcu, samo odpremo oči in je tu'' (Ibid, str. 176). V luči je<br />
simbolika boga. Kako Kosovel razbira nauke iz Tagorejevih pesmi, vidimo tudi iz pisem<br />
Maksi Samsa (9. avgust in 7. september 1925) 99 . Pravi, da njegove pesmi dajejo mnogo<br />
preprostih razlag in globoka spoznanja tudi za tista vprašanja, ki razgrinjajo mnoga neznana<br />
področja o kozmosu, a še pomembnejša so spoznanja o polnem ţivljenju, ne le ţivotarjenju.<br />
Kar kaţe na Kosovelovo zelo budno zavest, je citat, ko pravi, da ''ni nujno, da človek izbegava<br />
vsakdanjosti; treba jo je le preţiveti, spoznati. Samo eno treba doumeti: da je tudi tu<br />
navidezno osamljena vasica del kozmosa, da sem tudi jaz duhovni center svojega ţivega<br />
kozmosa, ki vibrira v duši in ga spoznamo v doţivljajih'' (Ibid, str. 558-559).<br />
O Vrtnarju pravi, da je ''v tistih navidezno tako preprostih verzih (…) vsa ţivljenjska veličina''.<br />
Da spoznaš globočino v preprostih verzih pa je potrebno ''biti preprosto velik. To se pravi<br />
poglobiti se v globino bistva: v resnico''.<br />
97 Kot opiše v pesmi Mrtvi človek je bil (evropski) človek mrtev in brez vizij, lepote (''brez vrtnic''). Civilizacija, v kateri je ţivel, pa je tonila<br />
v pogubo, saj ''revolucionarni redi ugašajo'', ostaja samo ''sivo kamenje'', mesečina se skriva, kaţe se ''mrtva pokrajina'' (Kosovel, 1974, str.<br />
178).<br />
98 ''Tiho je, mrtvo je, sivo. Ljudje frfotajo kakor netopirji od kamna do kamna. Trudni od frfotanja. Trudni, ubiti. Njihova srca so kamen (…)<br />
so suha. Ljudje prodajajo pohištvo, zastavijo srce (…). Razum in se obesijo ob oknu. Samomorilci, obešenci, nihajo ob oknih ţivljenja'' (ibid,<br />
168). ''(…) Mrtvi človek [je] suţenj mehanike (…) Transmisije'' (Ibid, str. 178). Transmisijo lahko razumemo kot čas/dejanje prehoda.<br />
Namen, ki se mora zgoditi z vzrokom.<br />
99 Natančnejši podatki so navedeni v pismih zgoraj.<br />
67