Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
prozo. Poleg tega Karmela omenja, da ga bereta tudi 'naša dva slikarja', ki sta na Bauhausu<br />
študirala skupaj z njo. Sklepamo lahko, da je bil eden izmed njiju skoraj zagotovo Černigoj. Iz<br />
Martelančevega pisma je razvidno, da je omenjeni dodobra poznal Tagoreja, če je o njem<br />
pisal javne članke. Prav Martelanc naj bi bil prvi človek, prijatelj, ki je Tagorejeva dela<br />
predstavil Kosovelu. Iz Kosovelovih pisem Fanici Obidovi uvidimo, da ji je pesnik toplo<br />
priporočal naj bere Tagorejeva dela in ji skušal na vse načine omogočiti dostop do njih.<br />
Obidova mu v pismu odgovarja na njegova zastavljena vprašanja in razlaga o ţe prebrani<br />
literaturi. Opaziti je, da ceni Kosovelovo mnenje, kar potrdi s stavkom: ''(…) Če mi pošljete<br />
kaj, kar smatrate, da bi bilo primerno za moj razvoj, Vam bom hvaleţna'' (Rojc, 2007, str.<br />
224). V Kosovelovem pismu Dragu Šandi je opaziti, kakšno mnenje je imel Kosovel o<br />
Tagorejevih delih, saj je videl v njegovi literaturi predvsem neko 'novo indijsko klasiko',<br />
Tagoreja pa postavi na t.i. piedestal, saj meni, da je le on zmoţen 'vdahniti ono polno ţivljenje<br />
duše' v ljudi. Nadi Obereignerjevi toplo priporoča branje Tagorejevih del, obenem ji omenja<br />
ţeljo po izdaji pesniške zbirke Zlati čoln, katero ime je, kot sem ţe omenila zgoraj, povzel po<br />
isto imenovanem Tagorejevem delu. V pismu Karmeli Kosovel (1. januar 1924) jasno navaja<br />
pomene, ki jih uvidi v Tagorejevih delih, razlaga ji globlje pomenske zaznave, ki jih doţivlja<br />
o človekovi notranjosti in svetu. V drugem zgoraj navedenem pismu, ki ji ga pošlje konec leta<br />
1924, pa Kosovel eksplicitno navaja, da hoče 'razumeti (…) Tagoreja'. Iz pisma lahko<br />
razberemo, da je zavrgel dotedanje načine, po katerih je iskal odgovore na eksistencialna<br />
vprašanja, hkrati pa se je 'obrnil na vzhod' in odgovore iskal v Tagorejevih naukih. V pismu<br />
Ribičiču Kosovel pove, od kod je dobil idejo za svoj referat. Eksplicitno navede Tagoreja in<br />
Rollanda. Tudi v pismu Debevcu je razbrati, da so vsi ti literati dobro poznali Tagorejeva<br />
dela, saj prav slednjemu omenja, da bo predstavil referat, ki bo med drugim vključeval tudi<br />
tematiko o gledališču ''v luči slovenstva s stališča sodobnega modernega pojmovanja<br />
narodnosti'' in v oklepaju navede Tagoreja. Kosovel tako kot Obidovi tudi Samsovi priporoča<br />
v branje mnoge evropske klasike, med njimi omenja tudi Tagoreja, za katerega pravi, da se v<br />
njegovih delih prepozna 'mogočno preprostost [svete] besede', enotnost človekove duše in<br />
narave (podoben kontekst kakor v smislu 'atme' in 'paramatme') in omenja pomembno<br />
razlikovanje med človekovim ţivljenjem in človekovim ţivotarjenjem. Za vsakdanjost pravi,<br />
to, kar je temeljni koncept hinduizma in vzhodnega mišljenja, da je treba vsakdanjost 'le<br />
preţiveti, spoznati'. S tem pa ţe navede, da je zaznal samorealizacijo ali samospoznanje.<br />
Eksplicitno navede tudi njegovo verovanje oziroma videnje in zaznavanje ţivljenjskih<br />
dogodkov, ko pravi, da zanj 'ni na svetu čudeţev, ker je vse, kar je: čudeţ in čudovito'. Maksi<br />
49