Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Ko omenjamo Kosovela v navezovanju na ruski konstruktivizem, imamo v mislih<br />
navezovanja na ustvarjanje nekaterih umetnikov. El Lissitzky in pisatelj Ilja Ehrenburg sta ''v<br />
letih 1921—1923 izdajala konstruktivistično revijo Vešč'' (Ibid). V komunistični Rusiji je<br />
prevladal ruski futurizem in se kot tehnika kazal v duhu 'odrešitelja' obuboţane ruske<br />
federacije oziroma rojevanje boljše, inovativnejše, mehanične sovjetske druţbe 76 . Poleg<br />
konstruktivistov so delovali tudi imaţinisti, pri katerih ni bila pomembna ciljna zaokroţenost,<br />
pač pa nametanost, ki vzbuja človeku občutja in daje vizualno refleksijo.<br />
Če je ''imaţinizem dopuščal (…) dekadenco'' (Ibid), je konstruktivizem deloval kot čista in<br />
''zdrava'' smer ter opisoval proletariat. Kosovel je izoblikoval svojevrsten konstruktivizem<br />
oziroma njegove pesmi, nastale v tem obdobju, nikakor ni moč umestiti v ruski<br />
konstruktivizem, o katerem je Kosovel vedel le podatke, ki mu jih je prinašala sestra Kamela<br />
in prijatelj Černigoj (o Kandinskem in Lissitzkem). Kosovel se o ruskem konstruktivizmu ni<br />
mogel drugače poučiti ali od njega prevzemati zglede, ki bi jih lahko prevzel če bi prebiral<br />
revijo Vešč. A ta revija v Ljubljano ni prihajala. Konstruktivizem je ''zavračal vsakršno<br />
pasivno, samozadovoljno in statično opazovanje in poustvarjanje predmetnosti in ţivljenja v<br />
slikarstvu in drugih umetnostih'' (Ibid) in podpiral ''vitalno konstruktivnost'', kar je pomenilo<br />
dinamiko, saj naj bi s tem oţivel tudi prostor in človek v njem. Temeljno tezo je ta pronicljiva<br />
smer imela v spoznanju, da bi ''človeka notranje tolikanj napel in vsesal v gibanje, ki ga<br />
umetnina nakazuje, da bi postal tudi sam dejavni člen v umetnini razvitih in razvijajočih se sil<br />
in bi postal ţivljenjski konstruktivist'' (Ibid), obenem pa se poraja dvoje vprašanj: kako lahko<br />
strojni aparat deluje konstruktivno oziroma vzbujajoče pozitivno na človeka, če je le brezčutni<br />
aparat, ki ga zaganja neka sila; kdo zaganja to silo, da gledamo gibljivo mehaniko? Tukaj je<br />
odprta točka, ki pa se eksplicitno ne dotika predloţene teme.<br />
Na Kosovela pa je vplival tudi slikar Lissitzky, ki je menil, da<br />
''(…) umetniki konstruktivisti gledajo svet skozi prizmo tehnike. Nočejo delati barvnih iluzij na platno,<br />
temveč ustvarjajo neposredno v ţelezu, lesu in steklu. Kratkovidneţi pa hočejo videti v tej umetnosti<br />
samo stroj. Konstruktivizem dokazuje, da ni mogoče ugotoviti meje med matematiko in umetnostjo ter<br />
med umetnino in tehnično iznajdbo'' (Ibid).<br />
Kar je Lissitzy pojasnil, je bilo veliko bolj sistematično kakor je to počel Nagy, saj je prvi<br />
prikazal, da če so konstruktivisti zgolj ljudje črno/bele tehnike, potem je njihov odraz sveta in<br />
dogodkov ravno takšen. Linijo matematika-umetnost-tehnična iznajdba pa je mogoče opaziti<br />
tudi v Konsih (npr. Kons X). Refleksija lahko deluje precej bolj nasilno, kakor je sploh njen<br />
76 Umetniki so ''mistificirali tehniko in se potegovali zlasti za konstrukcijo, načrtovali velike kompozicije za tovarne in mnoţične zgradbe,<br />
likovno poudarjali mednarodne politične sestave (Tatlin)'', preporod pa je doţivelo tudi sovjetsko gledališče (Ibid).<br />
39