Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
''Bivanjske groze pa [Kosovel] ni umeval samo kot posledico zatiralskega tipa 'kulture', ampak tudi kot<br />
nekakšno usodno sestavino vesoljnega ţivljenja. Štel je za del tega ţivljenja, za odvod 'vesoljne duše',<br />
kot je za tak odvod štel tudi kamen in vsako drugo stvar. To pa pomeni, da se je umeval tudi po<br />
''tagorejevsko'' ('Velika Enota''), hkrati pa tudi simbolistično, saj so tudi nekateri evropski simbolisti<br />
razmišljali o 'vesoljni duši' (Ibid, str. 57).<br />
4.2.8. TEMATSKA TROEDINOST<br />
Pri tem se izraţajo tri teme: bit, mati, trpljenje. Pesem Prerojenje, ki prikazuje misel samoti<br />
(Kosovel,1964, str. 362) je vezana na ţeljo po notranjem miru. Subjekt kliče po samoti (''Sam,<br />
sam, sam moram biti …''), ker si ţeli uvida, spoznanja resnice (''Vsako telo neprozorno v<br />
prozornost preliti (…) vse, kar je prikrito bilo, vse moram odkriti (…) v večnosti sebe in v sebi<br />
večnost odkriti, svoje prozorne peruti v brezdaljo razpreti''), da pride do točke zlitja duše z<br />
vesoljem, ki človeka dvigne iz neznanja v spoznanje, iz budno-spečega v prebujenega (‘‘da<br />
občutim v sebi le eno veličast vesolja tihega: Rast'') in doseţe končen cilj (''… in mir iz<br />
onostranske pokrajine vase ujeti'').<br />
''V tišini je zbranost, v samoti posvečenje … šele ko si sam, si z vsemi ljudmi, šele ko si sam, ko ne<br />
vidiš njihovih obrazov, šele ko si sam, ko ne slišiš njihovih besed, jih vidiš in ljubiš. Kajti besede so kot<br />
oblaki, zakrivajoči jasnino. Človek je jasen šele, ko molči, šele takrat je odkrit'' (Kosovel, 1974, str.<br />
272).<br />
BIT<br />
Prvi princip, ki se ga je oklepal Kosovel, je bila 'teţnja k biti', saj ‘‘vsakdo doţivi v svojem<br />
ţivljenju poraz, vsakdo gre skozi poţar, vsakdo pade ubit, da vstane veličastno in mlado (…)''<br />
(Ibid, str. 275). Nakazana je destrukcija, ki se mora dovršiti, da pripravi prazen prostor za<br />
novo konstrukcijo oziroma ekspresionizem. Moje subjektivno mnenje je, da Tagorejeva tema<br />
o biti vsebuje v vsakem verzu obravnavanih pesmi, ki jih pesnik snoval, prepletenost s temo o<br />
bogu, o spoznanju, o samorealizaciji. Tagore prikaţe v pesmi Čestokrat se čudim 'bit', ki<br />
prebiva v vseh ţivih bitjih:<br />
''Čestokrat se čudim, kje leţe skrite meje spoznanja med človekom in ţivaljo, ki ji srce ne pozna<br />
nobenega govorjenega jezika. Skozi kateri prvotni raj v oddaljenem jutru stvarjenja je beţala prosta<br />
steza, na kateri so se njih srca srečevala? (Tagore, 2009, str. 103) ''<br />
Tagore predstavi t.i. 'padec Ikarovega sna' oziroma uvid: ''Zdi se, da sta se prijatelja srečala<br />
okrinkana in se preoblečena drug v drugega komaj prepoznala'' (Ibid). Bit, ki ne razločuje, ne<br />
postavlja meja in edina lahko odstrani iluzijo, masko, ki jo nosi 'um', da je človek večvreden<br />
od kamna ali ţivali. Človek je isto kakor vsa materija obstoja na tem planetu in vse, kar oko<br />
zazna. Po eni strani je t.i. 'del (kozmičnega) kolektiva', po drugi strani pa je človek kot<br />
33