Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
miru pa uspavala. Brezizhodnost in nihilomelanholije se stapljata v resignaciji človeka pod<br />
okupacijo.<br />
2.2. NACIONALNE IDEOLOGIJE – POT V ZATON ZAHODA<br />
Brezizhodno stanje, ki ga je povzročil nacionalizem, se je kazalo vsej Evropi kot njeno<br />
zgodovinsko ogledalo. To je bilo stanje, ki ga je Kosovel oklical kot 'Evropa propada', saj je<br />
bila le-ta vpeta ali v nemški idealistični historizem 36 ali pa v francoski pozitivizem, nanju pa<br />
je vplival tudi marksizem.<br />
Zgled za iskanje rešitev v filozofijah in ideologijah drţav, ki so bile vojni agresorji, ni bilo<br />
koristno, ne za Slovence ne ostale narode. Zgodovina se je pojavljala kot kult Zahoda, ki ni<br />
dopuščal nobenega upanja za medsebojno pribliţevanje in človekovo sprejemanje drugih<br />
kultur. Te t.i. druge kulture, so bile vedno pod pritiskom strahu pred nasiljem, ki ga je<br />
izkazovala nacistična ţelja po ekspanziji svoje nacije in s tem izkazovala sovraţnost do<br />
demokracije in meščanskega liberalizma, ki je bil v nasprotju s totalitarističnim reţimom.<br />
Italijani so izkazovali nestrpnost do drugega naroda oziroma Slovencev, kar je bilo javno<br />
objavljeno v Edinosti, leta 1918: ''(…) V Trstu nekateri brodijo po blatu narodnega sovraštva<br />
(…). Tako proglašajo Narodni dom za pravcato leglo zarotništva (…)'' (Kravos in drugi,<br />
1995, str. 102).<br />
Omenjena problematika nestrpnosti drugega je izraţena tudi v pesmi Tujina in mi, ko pesnik<br />
imenuje tri največje modne smernice, po katerih so se orientirali manjši narodi:<br />
''FRANCIJA, NEMČIJA, ITALIJI – MODA (…) Ali verujemo vsak v neblazirano resnico, ki jo<br />
ţivimo? Kaj moda, kaj je evropejstvo in človečanstvo. BITI. Resnica je pri nas, in ako ji pomagamo do<br />
vstajenja, je s tem ţe rešen problem ţivljenja. Ţivimo resnično ţivljenje. Igrati se prepričanje'' (Kosovel,<br />
1964, str. 154).<br />
Kosovel prikaţe varnost in enakopravnost pri človeku in narodu samem kot takem, hkrati pa<br />
ţeli izraziti, da slepo sledenje ideološkim konceptom ne prinese zgoraj navedenih občutkov.<br />
To ţeli prikazati zato, ker so se ljudje obračali k ideološkim konceptom nekega reţima v<br />
upanju, da bodo naši kot skupnost, pripadnost neki skupini, občutke pripadnosti in varnosti.<br />
Tukaj je vidno obračanje k sebi v mnoţinski (verujemo, ţivimo, pomagamo) obliki in<br />
obračanje na vzhod, ki priznava kot resnico boga. Slednjega lahko spoznamo preko iskanja<br />
odgovorov v sebi in zunaj sebe, v drugem, kar pa nas pripelje do točke razumevanja in<br />
36 S krepitvijo nacionalne zavesti v 20. stol. je rasla ideja o pomembnosti zgodovine nekega naroda. Pod vplivom nemške idealistične<br />
filozofije se je razvil t.i. historizem, ki govori o spremenljivosti sveta, kar je v nasprotju z idealističnim historicizmom, ki priznava zgolj<br />
ideje, medtem ko marksistični historizem priznava resničnost ter zgolj in samo znanost o zgodovini ter je temeljil na genetičnem<br />
raziskovanju; takšno delovanje je vodilo do razdelitve narodov. To se je odraţalo v Evropi preko ideologije nacionalnih integracij,<br />
konzervativnosti ipd.<br />
13