Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kosovel navaja v pesmi Sodobna mrtvila več konotacij na zgoraj omenjeno: ''Edino, kar je še<br />
lepega na svetu, je sonce. Edino, kar je še velikega: Sonce – človek'' (Kosovel, 1974, str. 148).<br />
S tem jasno nakaţe, da je človek kot vrednota pravzaprav dar, saj je njegov namen dajati iste<br />
občutke (svetlobe, toplote), kakor to počne sonce, saj le tako lahko postane 'veliki' Človek.<br />
Zanimivo je tudi, zakaj je bil Tagore, s popolnoma drugačno percepcijo gledanja na svet in<br />
pripadnostjo drugačni kulturi, bolj pomemben za Kosovela kot vsa evropska struja tedanjega<br />
konstruktivizma oziroma avantgarda. Kosovel ni iskal pri Tagoreju povezave v stilistični<br />
formaciji pesmi, saj je bila pri prevodih stilistika podrejena vsebinski tematiki 33 . Včasih je v<br />
svoje pesmi vnesel matematične forme, simbole, drugič grafične poudarke. Tagore je ţe pri<br />
prevodih preuredil primarno lirične pesmi v poezijo v prozi in snovno prilagodil velik del<br />
svojih pesmi, da bi jih kar čim bolje razumeli zahodnjaki. Tematsko ni govoril o<br />
(anti)nacionalizmu, temveč je ţelel preko transformacije dobrega prikazati nacionalizem v<br />
luči zla. Iz Tagorejevih naukov v literarnih delih ni zaznati agresije do okupatorjev ali do sobitja<br />
34 , temveč je bil vzhodnjaški pogled na katerokoli okupacijo v skladu s sprejemanjem t.i.<br />
boţje volje oziroma dela procesa, ki se mora dovršiti v kozmosu:<br />
''Ljubili in sovraţili smo jih, za kar so nam dali povod, borili smo se zanje in zoper nje, se pogovarjali z<br />
njimi v jeziku, ki je bil tako naš kakor njihov, in tako delno pomagali preoblikovati usodo deţele.<br />
Tokrat pa nismo imeli opraviti s kralji ali človeškimi rasami, temveč nacijo. Mi, ki sami nismo nikaka<br />
nacija'' (Tagore, 1991, str. 38).<br />
Indija je doţivela veliko naravnih katastrof, a njeni ljudje so vedeli, da se bodo po določenem<br />
času zopet vzpostavile v harmonijo, saj so bile tudi katastrofe produkt narave. V primeru<br />
britanske okupacije pa je bilo drugače, saj niso imeli opravka z versko skupnostjo, pripadniki,<br />
kulturno usmeritvijo, ampak z agresivno nacijo. Ne gre za to, da bi ta zahodnoevropska nacija<br />
prinesla sovraţnika, ampak je šlo za 'mašinerijo', za sistem brezobzirnih in razčlovečenih<br />
vrednost, ki jo je prinesla na indijska tla. Indijci so ţiveli v duhu nauka: ''Spoznati svet kot svet<br />
duha, ţiveti sleherni trenutek <strong>tukaj</strong>šnjega bivanja v poniţnem občudovanju, v radostnem<br />
zavedanju večne in osebne povezanosti z njima'' (Ibid, str. 39). Kosovel je omenjal represijo<br />
nacionalizma direktno, med drugim jasno izraţal mnenje, da ''politika ubija [in] religija ubija''<br />
(Kosovel, 1964, str. 265), obenem pa je represija molka in strahu prikazana tudi v pesmi Solze<br />
mask, kjer je izraţeno resnično stanje okupiranih narodov: ''Govorimo zaviti, skriti. Trpeči.<br />
Vijejo se besede kakor kače laţi, padajo v brezupne noči (…). Trpeče maske. Nikoli nismo<br />
odkriti'' (Ibid, str. 264). Prepoved uporabe materinščine slovenskemu narodu je označevala<br />
33 O tem piše natančneje Sengupta v svojem članku Prevod, kolonializem in poetika: Rabindranath Tagore v dveh svetovih.<br />
34 V nadaljevanju pod oznako 'so-bitja' sintetiziram vsa ţiva bitja.<br />
11