PDF - HÅ D
PDF - HÅ D
PDF - HÅ D
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Csaba Matyas, Gregor Božič, Mladen Ivanković,<br />
Vol. 5 (2009), 47–62.: Analize adaptacije pokusa<br />
provenijencija obične bukve na ma kroklimatske<br />
pro mjene<br />
Cilj ove studije bio je analiza uspijevanja pokusa provenijencija<br />
obične bukve (Fagus sylvatica L.), osnovanih<br />
na kontinentalnom dijelu sjeveroistočne granice<br />
obične bukve, radi izrade modela adaptacije i plastičnosti<br />
populacija na evolucijsko-ekološkoj osnovi, što je rezultat<br />
naglih makroklimatskih promjena. Modeliranje visine<br />
juvenilnih biljaka (klijanaca) izrađeno je pomoću ekodistance<br />
varijabli. Koncept analize transfera biljaka i ekodistanca<br />
bazirana je na pretpostavci da djelovanje<br />
makroklimatskih promjena na fenotip ovisi o nasljednom<br />
adaptivnom potencijalu populacije, veličine i pravca očekivane<br />
ekološke promjene. U običnim poljskim pokusima<br />
sadnja biljaka na planiranim staništima je zapravo<br />
simulacija promjene okoliša. Primjena ekodistance za<br />
procjenu poljskih pokusa osigurava informaciju o reakciji<br />
populacija na očekivane klimatske promjene.<br />
Analiza rezultata tri poljska pokusa obične bukve u<br />
Srednjoj Europi osporava ranije dvojbe o postojanju makroklimatske<br />
adaptacije kod klijanaca i opravdano ograničava<br />
uporabu reprodukcijskog materijala na bazi<br />
evolucijske ekologije. Predstavljeni model pokazuje da<br />
su klimatske promjene regionalno divergentne, ovisno o<br />
uvjetima tijekom izmjera i nasljednosti svojstava. Općenito<br />
rečeno, zatopljenje u srednjem-sjevernom području<br />
može povećati proizvodnju. Isto tako, kod stresnih i slabih<br />
uvjeta u nizinskom i suhom području depresija i vitalnost<br />
su predvidljivo manji.<br />
Rezultati ovih istraživanja o djelovanju klimatskih<br />
promjena na adaptaciju, slabljenje šumarske politike i<br />
zaštite prirode, mijenja način proizvodnje reprodukcijskog<br />
materijala.<br />
Ferenc Lakatos, Miklos Molnar, Vol. 5 (2009),<br />
75–82.: Masovno sušenje obične bukve (Fagus sylvatica<br />
L.) u jugo-zapadnoj Mađarskoj<br />
Masovno sušenje obične bukve (Fagus sylvatica L).<br />
u Mađarskoj počelo je 2003. i trajalo do 2004. Bilo je<br />
to tipično sušenje. Sušenje se pojavilo uz rubove šuma<br />
bukve ili izvan prirodnog areala. Najvažniji razlog toga<br />
bio je sušni period od 2000 do 2004. godine, što je oslabilo<br />
stabla u sastojini i dovelo do razvoja različitih štetnika<br />
i patogena. Karakteristični simptomi sušenja bili<br />
su često uz rubove sastojina i u sastojinama u kojima se<br />
provela proreda radi obnove. Izravni uzročnici sušenja<br />
bili su insekti Agrilus viridis i bukov potkornjak (Taphororychus<br />
bicolor) kao i gljiva (Biscogniauxia numularia).<br />
Poboljšanjem vremenskih uvjeta kontinuirano<br />
su se obnavljale sastojine bukve od 2005. godine.<br />
Dr. sc. Joso Gračan<br />
MEĐUNARODNA SURADNJA<br />
INTERNATIONAL COOPERATION<br />
Hrvatska komora inženjera šumarstava i drvne tehnologije<br />
(HKIŠDT) organizirala je krajem lipnja 2010. go -<br />
dine četverodnevnu stručno-edukativnu ekskurziju u<br />
Bavarsku. Bogati program imao je za cilj upoznati sudio<br />
nike ekskurzije, odnosno članove Komore s kompleks<br />
nom problematikom šumarstva na području njemačke<br />
savezne drževe Bavarske.<br />
Prema pomno pripremljenom i razrađenom planu<br />
putovanja u aktivnosti su bili uključeni svi segmenti, ne<br />
samo klasičnog šumarstva, već svi segmenti integralnog<br />
gospodarenja šumskim ekosustavima, nihovo korištenje<br />
i specifičnosti organizacije i rada bavarskog<br />
šumarstva. Uz operativni rad predstavljen je i obrazovni<br />
program za stručnjeke za potrebe operativnog i znanstveno-istraživačkog<br />
rada.<br />
534<br />
STRUČNA EKSKURZIJA U BAVARSKU<br />
Realizacija zacrtanog programa<br />
1. dan – 23. 6. 2010. - srijeda<br />
Posjet jezeru Chiemsee, otoku Herreninsel, odnosno<br />
dvorcu kralja Ludviga II.<br />
Posjet je organiziran, osim posjeta turističkoj znamenitosti<br />
– dvorcu, i s ciljem upoznavanja načina gospodarenja<br />
jednim tako važnim područjem kao što je<br />
jezero i prostor uz njega. Brojne značajne informacije<br />
oko zona zaštite jezera i područja neposredno uz njega,<br />
mjerama gospodarenja i izrađenim planovima gospodarenja<br />
dao je gospodin Wolfgang Dietzen, dipl. ing.<br />
šumarstva, koji živi i radi na Chiemseeu. Ujedno je<br />
autor brojnih Management planova za šire područje jezera.<br />
Iz njegovog izlaganja zanimljivo je izdvojiti nekoliko<br />
detalja u obliku natuknica, s obzirom da se radi