PDF - HÅ D
PDF - HÅ D
PDF - HÅ D
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
518<br />
Dostupnost plijena određuje veličinu i vitalnost vučje populacije<br />
Prema istraživanjima doc.dr. sc. Josipa Kusaka i<br />
sur. u razdoblju od 2005. do 2008. telemetrijski je praćena<br />
jedna vučica u Dalmaciji i na Velebitu te deset različitih<br />
vukova iz triju čopora u Gorskom kotaru. Rekord<br />
drži alfa vučica Hilda koja se prati gotovo 7 godina i do<br />
sada je najduže praćeni vuk u Hrvatskoj. Pripadnik je<br />
čopora Snježnik, u kojemu je izbrojeno 6 vukova na teritoriju<br />
od 35.800 ha. Što se tiče genetske strukture, istraživanja<br />
dr. sc. Tomislava Gomerčića pokazala su da<br />
vučja populacija u Hrvatskoj nije ugrožena nedostatkom<br />
genske raznolikosti, što će reći da ne treba očekivati probleme<br />
u smanjivanju populacije zbog prečestog križanja<br />
Počevši od 2005. g. jedna od aktivnosti koja je bila<br />
navedena i u dosadašnjem Planu upravljanja vukom, a<br />
kojom bi se osiguralo dugoročno očuvanje populacije<br />
vuka u što skladnijem suživotu s ljudima, bila je kontrolirani<br />
zahvat u populaciju vuka. Prema podacima koje<br />
navode mr.sc. Jasna Jeremić i Patricija Oković od<br />
ukupno dopuštenog zahvata od 28 jedinki u razdoblju od<br />
2005. do 2008. g. bilo je odstrijeljeno 15 vukova ili<br />
nešto više od 50 % plana. To međutim nije konačna<br />
brojka zabilježenog mortaliteta, jer je u istom razdoblju<br />
evidentirano stradanje 11 jedinki od krivolova. Navedene<br />
autorice obradile su i pitanje utjecaja vuka na domaće<br />
životinje, temeljeći svoj izvještaj na zapisnicima<br />
očevida šteta koje provode ovlašteni vještaci Ministarstva<br />
kulture. Tijekom protekle četiri godine (2005–2008,<br />
za 2009. podatci nisu još do kraja sređeni) zaprimljeno<br />
je i analizirano ukupno 5 355 zahtjeva za naknadu štete<br />
od zaštićene zvjeradi. Daleko najviše šteta prijavljeno je<br />
Kontrolirani zahvati u populaciju vuka<br />
Plan upravljanja vukom donesen 15. srpnja 2010.<br />
U Planu je posebna pozornost dana pitanju poželjnom<br />
i mogućem kapacitetu staništa za vuka (prof. dr. sc.<br />
Đuro Huber i sur.). U Hrvatskoj je gustoća prirodnog<br />
plijena vuka (jelen, srna, divlja svinja) znatno ispod<br />
mogućeg kapaciteta, što bitno ograničava i kapacitet<br />
staništa za vuka. Postojeće veličine populacije vuka u<br />
Hrvatskoj od 200 do 220 jedinki po svemu je sudeći<br />
ujedno i u granicama kapaciteta staništa na raspoloživu<br />
hranu, što potvrđuje izračun mogućeg broja vukova dobiven<br />
kombiniranjem telemetrijskih podataka i modela<br />
staništa vuka, posebno razrađen u ovome planu. Određena<br />
pozornost posvećena je zakonodavnom okviru zaštite<br />
vuka (Ivna Vukšić), počevši od međunarodnih<br />
sporazuma i propisa Europske Unije s područja zaštite<br />
prirode kojih je RH potpisnica do doma ćih strateških<br />
dokumenata i propisa od Zakona o zaš titi prirode<br />
(2008) do zakona o lovstvu (2009), veterinarstvu<br />
(2007), stočarstvu (2006) i Zakona o zaštiti životinja<br />
(2006). Što se vuka tiče, on se nalazi na Dodatku II.<br />
Bernske konvencije, to jest na popisu strogo zaštićenih<br />
u srodstvu kako je to primijećeno u reintroduciranog<br />
risa. Kako je dostupnost plijena jedan od glavnih čimbenika<br />
koji određuju veličinu i vitalnost vučje populacije,<br />
tom je pitanju u Planu dana značajna pozornost, lučeći<br />
divlje parnoprstaše (srna, jelen, divlja svinja) od broja i<br />
vrste stoke. Prometnice, posebno autoceste, ograničavaju<br />
kretanje slobodno živućih životinja pa tako i vukova,<br />
a što je još gore na njima stradava ne mali broj<br />
vukova. U protekle četiri godine pod kotačima automobila<br />
ili na pruzi prosječno gine 5–9 jedinki ili 52 %<br />
ukupno stradalih vukova (28 jedinki).<br />
u Šibensko-kninskoj i Splitsko-dalmatinskoj županiji<br />
(80 %), a najmanje u Primorsko-goranskoj i Karlovačkoj<br />
županiji. Kao jedna od mjera zaštite stoke od vukova<br />
je donacija pastirskih pasa tornjaka (u minulom<br />
razdoblju donirano je ukupno 132 štenadi pasa tornjaka)<br />
te dodjela električnih ograda (donirano 69 ograda) koje<br />
provodi Državni zavod za zaštitu prirode. Kako ništa<br />
manji problem ne predstavlja ni utjecaj vuka na divljač,<br />
poglavito srneću, 2006. g. u sklopu Pravilnika o sadržaju<br />
i načinu izrade… lovnogospodarske osnove objavljene<br />
su izmjene i dopune Stručnih podloga za bonitiranje…<br />
kojima je predviđen znatno manji prirast u lovištima u<br />
kojima obitava vuk u odnosu na lovišta gdje tog predatora<br />
nema. S tim u vezi prilikom raspisivanja natječaja,<br />
odnosno određivanja početne cijene lovozakupnine za<br />
lovišta u kojima obitavaju krupne zvijeri, ista će morati<br />
biti niža (prof. dr. sc, Marijan Grubešić, Davor Z e c i<br />
Antonija Bišćan).<br />
Slika 3. Telemetrijski praćeni vukovi u čoporima Risnjak, Suho i<br />
Snježnik u Gorskom kotaru, Krasno u Sjevernom Velebitu<br />
i Kozjak u Dalmaciji<br />
(Izvor: Kusak 2009)