Eesti Vabariigi kolmas perioodiline aruanne, mis ... - Välisministeerium
Eesti Vabariigi kolmas perioodiline aruanne, mis ... - Välisministeerium
Eesti Vabariigi kolmas perioodiline aruanne, mis ... - Välisministeerium
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
nõuandev positsioon vähemusrahvuseid puudutavates küsimustes ning selle ülesandeks on<br />
analüüsida vähemusrahvuste olukorda Tallinnas ja teha ettepanekuid selle parenda<strong>mis</strong>eks.<br />
Kultuurielu<br />
656. Komitee soovituse nr 16 kohaselt palutakse osalisriigil tagada, et vähemusrahvusest<br />
isikud saaksid kooskõlas pakti artikliga 27 tegelda oma kultuuriga ning kasutada oma emakeelt.<br />
Samuti palub komitee tagada, et keele kasuta<strong>mis</strong>t käsitlevad õigusaktid ei põhjustaks pakti<br />
artikliga 26 vastuolus olevat diskrimineeri<strong>mis</strong>t.<br />
657. <strong>Eesti</strong> on pööranud suurt rõhku ühiskonna integratsioonile. Vastu on võetud juba teine<br />
integratsiooniprogramm. Esimene programm “Integratsioon <strong>Eesti</strong> ühiskonnas 2000–2007”<br />
hõlmas alaprogrammi “Etniliste vähemuste haridus ja kultuur”, mille eesmärgiks oli toetada ja<br />
kaitsta vähemuste isikupära ja kultuuri. Integratsiooniprogramm hõlmab kõiki <strong>Eesti</strong> elanikke,<br />
kuna integratsioon on kahesuunaline protsess. Riikliku programmi eesmärgi kohaselt<br />
kujundavad <strong>Eesti</strong> ühiskonna integratsiooni olemuse kaks protsessi: ühelt poolt ühiskonna<br />
sotsiaalne ühtlustumine eesti keele oskuse ja <strong>Eesti</strong> kodakondsuse omanda<strong>mis</strong>e alusel ning teiselt<br />
poolt etniliste erinevuste säili<strong>mis</strong>e võimaldamine etniliste vähemuste kultuuriliste õiguste<br />
tunnusta<strong>mis</strong>e alusel. Ühiskonna ühtlustumine tähendab nii eestlaste kui mitte-eestlaste<br />
integreeru<strong>mis</strong>t neid liitva ühisosa ümber. Etniliste erinevuste säilita<strong>mis</strong>e võimaldamine tähendab<br />
tingimusi ühiskonnas oma etnilise identiteedi edenda<strong>mis</strong>eks sellest huvitatud indiviidide poolt,<br />
kes kuuluvad etnilistesse vähemustesse.<br />
658. Integratsiooniprogrammi alaprogrammi “Etniliste vähemuste haridus ja kultuur”,<br />
alameesmärgiks oli tagada etnilistele vähemustele võimalused emakeelse hariduse saa<strong>mis</strong>eks ja<br />
oma kultuuri säilita<strong>mis</strong>eks.<br />
Alaprogrammi <strong>mis</strong>sioonid:<br />
- tõsta <strong>Eesti</strong> ühiskonna teadlikkust kultuurierinevustest, laiendada <strong>Eesti</strong>s elavate etniliste<br />
vähemuste võimalusi keele- ja kultuurilise eripära säilita<strong>mis</strong>el ning suurendada nende tead<strong>mis</strong>i<br />
<strong>Eesti</strong>s,<br />
- toetada rahvuskultuuriseltside, kunstikollektiivide ja pühapäevakoolide tegevuse kaudu<br />
etniliste vähemuste keele ja kultuuri säili<strong>mis</strong>t<br />
- soodustada rahvuskultuuriseltside omavahelist koostööd ja koostööd riigiga<br />
- toetada uute rahvuskeelsete põhikoolide tegevust<br />
659. Integratsiooniprogrammi edukas rakendamine on hädavajalik vähemusrahvuste keele ja<br />
kultuuri säilita<strong>mis</strong>eks ja arenda<strong>mis</strong>eks. Integratsiooniprogrammi rakendamine tugines<br />
integratsiooniprogrammi 2004–2007 alaprogrammide tegevuskavadel, mille valitsus võttis<br />
esialgselt vastu 6. mail 2004 ning igal järgneval aastal.<br />
106