Eesti Vabariigi kolmas perioodiline aruanne, mis ... - Välisministeerium
Eesti Vabariigi kolmas perioodiline aruanne, mis ... - Välisministeerium
Eesti Vabariigi kolmas perioodiline aruanne, mis ... - Välisministeerium
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Alaealise kasutamine pornograafilise teose val<strong>mis</strong>ta<strong>mis</strong>el (§ 3 1<br />
177)<br />
Lapsporno val<strong>mis</strong>tamine ja selle võimaldamine (§ 178) 8 1<br />
Lapseealise seksuaalne ahvatlemine (§ 179) 7 5<br />
Isiku töölevõtmine, kui tal on seaduse alusel keelatud - -<br />
lastega töötada (§ 179´)<br />
Alaealisele vägivalla eksponeerimine (§ 180) - 4<br />
Alaealise kaasatõmbamine kuriteo toimepane<strong>mis</strong>ele (§ 181) - -<br />
627. Noorsootöö. Noorsootöö on noortele arendavaks tegevuseks tingimuste loomine, <strong>mis</strong><br />
võimaldab neil oma vaba tahte alusel tegutseda väljaspool perekonda, õppekava ja tööd.<br />
Noorsootöö sisuks on noorte sotsiaal-, kultuuri- ja tervisekasvatus, <strong>mis</strong> soodustab noorte<br />
vaimset ja füüsilist arengut.<br />
628. <strong>Eesti</strong> Noorsootöö Keskus on Haridus- ja Teadusministeeriumi (HTM) hallatav<br />
riigiasutus, <strong>mis</strong> täidab õigusaktidest tulenevaid ja HTM antud ülesandeid noorsootöö suuna<strong>mis</strong>el<br />
ja korralda<strong>mis</strong>el. Hetkel võib nimetada 8 noorsootöö valdkonda: erinoorsootöö, huvialaharidus,<br />
info noorte kohta ja noortele ning nõustamine ja uuringud, noorsootööalane koolitus, täiendusja<br />
ümberõpe, noorte tervistav ja arendav puhkus, noorte töökasvatus, rahvusvaheline noorsootöö<br />
ja noorsootöö struktuurid ja noorte osalus.<br />
629. Sünni registreerimine ja nimevalik. Eel<strong>mis</strong>e aruandega võrreldes on kehtivuse kaotanud<br />
selles viidatud perekonnaseaduse §-d 46–48. Lapse õigust nimele reguleerib alates 31. märtsist<br />
2005 nimeseadus (§-d 8, 9, 13).<br />
630. Sünniakt koostatakse ühe kuu jooksul lapse sündi<strong>mis</strong>e, leidlapse puhul lapse leid<strong>mis</strong>e<br />
või surnult sündinud lapse puhul surnult sündi<strong>mis</strong>e päevast arvates. Perekonnaseisuasutus annab<br />
lapse sünni kohta välja sünnitunnistuse. Sünniakti koostamine ja esmase sünnitunnistuse<br />
väljastamine perekonnaseisuameti poolt on riigilõivuvaba (võrreldes eel<strong>mis</strong>e aruandega uue<br />
riigilõivuseaduse, jõustus 1.01.2007, 47). Riigilõivu ei võeta ka tunnistuse väljasta<strong>mis</strong>e eest,<br />
kui see on tingitud sünniakti muut<strong>mis</strong>est lapsenda<strong>mis</strong>e või põlvne<strong>mis</strong>andmete muutu<strong>mis</strong>e tõttu.<br />
Lapse sünni registreerimata jät<strong>mis</strong>e eest ettenähtud tähtaja jooksul näeb karistusseadustik (§<br />
282) ette vastutuse: rahatrahv kuni 100 trahviühikut või arest.<br />
631. Elusalt sündinud lapsele antakse:<br />
1) vanemate ühine perekonnanimi;<br />
2) kui vanematel on erinevad perekonnanimed, siis ühe vanema perekonnanimi, välja arvatud<br />
juhul, kui ühe vanema perekonnanimeks on abiellu<strong>mis</strong>el saadud kahest nimest koosnev<br />
perekonnanimi;<br />
3) kui ema on üksikema, siis ema perekonnanimi.<br />
632. Lapsele antakse eesnimi vanemate kokkuleppel või tema ainsa vanema ettepanekul. Kui<br />
lapse hooldusõigus kuulub ainult ühele vanematest, antakse lapsele eesnimi tema ettepanekul.<br />
Kui kokkulepet ei ole või ettepanekut ei tehta, otsustab eestkosteasutus, milline eesnimi lapsele<br />
antakse. Leidlapsele antakse eesnimi ja perekonnanimi eeskosteasutuse avalduse alusel. Surnult<br />
sündinud lapsele antakse perekonnanimi ja vanema(te) soovil ka eesnimi.<br />
633. Lapsenda<strong>mis</strong>el võib lapsendaja(te) avalduse alusel anda lapsele uue eesnime ja<br />
lapsendaja(te) perekonnanime. Kümneaastasele või vanemale lapsele isikunime and<strong>mis</strong>el või<br />
101