You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Sala{ 84<br />
BROJ 125 , ^ETVRTAK<br />
15. OKTOBAR 2009.
2<br />
''KONTIKI''<br />
VELIKA meksi~ka tura<br />
ili Meksiko i Kubi.<br />
Ili jo{ boqe: Meksiko<br />
Siti, Jukatan sa Kankunom,<br />
Havana i odmor u Varaderu.<br />
Sve, naravno, zavisi od toga<br />
ko je koliko spreman da izdvoji<br />
novca. Aran`mani su<br />
18, 19 i 20 dana.<br />
- Ovo je putovawe koje se,<br />
sasvim sigurno, nikad ne zaboravqa<br />
- smatra Milica<br />
@arkovi} iz „Kontikija“. -<br />
Za 18 dana boravka u<br />
Meksiku i na Kubu<br />
^ETVRTAK, 15. OKTOBAR 2009.<br />
MEKSIKO, KUBA, KANKUN: KOLONIJALNA ARHITEKTURA, BOGATA ISTORIJA<br />
San na biseru Kariba<br />
U fabrici gde se proizvode ~uvene kubanske cigare<br />
(polazak je 25. decembra)<br />
treba izdvojiti 2.520 evra, a<br />
u cenu nije ukqu~eno: oko<br />
377 evra avio-takse, fakultativni<br />
izleti i tro{kovi<br />
vizirawa. Za 19 dana boravka<br />
u ovim dalekim zemqama<br />
(polazak je 27. decembra)<br />
treba izdvojiti 2.620 evra, i<br />
oko 377 evra za avio-takse,<br />
fakultativne izlete i tro-<br />
{kove vizirawa.<br />
NA mnogim odredi{tima<br />
}e biti „Kontikijevi“ putnici<br />
na velikoj meksi~koj<br />
turi. Poseti}e Havanu,<br />
gde }e izme|u<br />
ostalog videti<br />
i tipi~nu<br />
fabriku duvana u kojoj<br />
se proizvode najboqe<br />
cigare na svetu. U Varaderu<br />
}e kratko boraviti na<br />
Hemingvejevom imawu La<br />
Vigija. Ono {to je najzanimqivije<br />
je dvodnevni boravak<br />
u Kankunu. Hotel je<br />
luksuzan, a aran`man podrazumeva<br />
„sve ukqu~eno“.<br />
- KANKUN je u posledwe dve<br />
decenije od malog sela u xungli<br />
izrastao u jedno od<br />
najpoznatijih svetskih<br />
letovali{ta - napomiwe<br />
na{a sagovornica. -<br />
Biser je Kariba, sa<br />
svojim dugim pe{~anim<br />
pla`ama i tirkiznoplavom<br />
bojom<br />
mora. Ima bezbroj restorana,<br />
kafi}a, barova, no}nih klubova<br />
koji su steci{te turista<br />
iz celog sveta.<br />
Na veliku meksi~ku turu<br />
polazi se 27. decembra. Putovawe<br />
traje 20 dana, a cena<br />
je 2.690 evra. U cenu putovawa<br />
nije ura~unato: avio-takse<br />
od oko 347 evra, fakultativni<br />
izleti, tro{kovi<br />
vizirawa.<br />
Poseta gradu<br />
u kojem je nastala<br />
pesma "La Bamba"<br />
- POSLE Meksiko Sitija,<br />
na{i putnici }e boraviti<br />
u Pueblu, koji je na<br />
2.154 metra nadmo<strong>rs</strong>ke visine<br />
i koji je sa~uvao prelepu<br />
kolonijalnu arhitekturu.<br />
To je mesto u kojem se<br />
izra|uje u svetu poznata<br />
glazirana keramika - obja-<br />
{wava Milica @arkovi}.<br />
- Boravi se i u Verakruzu,<br />
Viqaermosi, U{malu, Meridi,<br />
Kankunu...<br />
Verakruz je glavna luka<br />
Meksi~kog zaliva, grad muzike<br />
i zabave u kojem je nastala<br />
~uvena pesma „La Bamba“.<br />
Razgledawe ukqu~uje<br />
posetu glavnom trgu Zokalo<br />
i katedrali iz 18. veka... <br />
SPECIJALNE PONUDE<br />
U SVOJIM aran`manima,<br />
agencija „Kontiki“ ima i<br />
specijalne ponude. Najpre,<br />
Budimpe{ta i Sentandreja:<br />
polazak je 6. novembra,<br />
autobusom, tri dana (dva<br />
no}ewa), sme{taj je u hotelu<br />
sa tri „zvezdice“, a usluga je<br />
na bazi no}ewa sa doru~kom.<br />
Cena: 100 evra!<br />
Druga specijalna ponuda je<br />
Tunis. Hotel je sa tri<br />
„zvezdice“, usluga na bazi<br />
polupansiona (doru~ak i<br />
ve~era), osam dana, avionom.<br />
Polasci su od 22. oktobra.<br />
Cena je 195 evra, a prvo dete<br />
dobija besplatan aran`man.<br />
MEKSIKO I KUBA: 18 dana<br />
2.520 evra<br />
MEKSIKO I KUBA: 19 dana<br />
2.620 evra<br />
VELIKA MEKSI^KA TURA:<br />
20 dana, 2.690 evra<br />
Turisti~ki dodatak „<strong>Novosti</strong>“ • Generalni direktor i glavni urednik Kompanije „<strong>Novosti</strong>“ a.d. Manojlo - Mawo Vukoti}<br />
• Urednik dodatka: Miroslav Stefanovi} • Grafi~ko ure|ewe i priprema za {tampu: Mirjana Petrovi}• Telefon: 011/ 30-28-121<br />
BROJ 125<br />
^ETVRTAK,<br />
15. OKTOBAR 2009.
^ETVRTAK, 15. OKTOBAR 2009.<br />
3<br />
''XOLI<br />
TRAVEL''<br />
OVDE ZALEPITI<br />
^arda{ svi vole<br />
Salcburg<br />
GRADOVI SREDWE EVROPE U KOJIMA DOMINIRA BURNA PRO[LOST<br />
Barokni Salcburg, prelepa Budimpe{ta<br />
JESEN, zima ili prole}e<br />
u gradovima sredwe<br />
Evrope! Ni{ta lep{e<br />
od razgledawa Be~a, Budimpe{te,<br />
Praga, Bratislave,<br />
Sentandreje... Agencija<br />
„Xoli travel“ pripremila<br />
je {estodnevno putovawe u<br />
Salcburg, Be~, Bratislavu,<br />
Sentandreju, Budimpe{tu i<br />
Segedin po ceni od 245 evra.<br />
Polasci su 13. oktobra,<br />
3. novembra, ali i 12. januara,<br />
16. februara i 9. marta<br />
slede}e godine.<br />
- Prelepi gradovi u kojima<br />
uvek ima {ta da se vidi,<br />
ali i koji svojom arhitekturom<br />
uvek op~ine turiste -<br />
poru~uje Tijana Obradovi},<br />
direktor marketinga „Xoli<br />
travela“.<br />
AKO neko po`eli da pet<br />
dana boravi u Be~u, a da na<br />
putovawu, autobusom, poseti<br />
Qubqanu i Bled, ova agencija<br />
ima i takav aran`man.<br />
Cena je 199 evra, a polasci<br />
su 4. novembra, 13. januara,<br />
17. februara i 10. marta.<br />
Ili {estodnevni aran`man<br />
sa posetom Bratislavi i<br />
Pragu za 195 evra. Bratislava<br />
posetiocima nudi razgledawe<br />
mno{tva istorijskih<br />
spomenika,<br />
muzeja<br />
i kulturna<br />
doga|awa.<br />
Prag je<br />
jedan od<br />
najpopularnijih<br />
gradova<br />
isto~ne<br />
Evrope.<br />
Wegova privla~nost je u 600<br />
godina staroj arhitekturi,<br />
netaknutoj tokom ratova.<br />
Centar grada je pod za{titom<br />
Uneska.<br />
TU je i ~etvorodnevno putovawe<br />
u Budimpe{tu po ceni<br />
od 99 evra u hotelu sa tri<br />
„zvezdice“ ili 139 evra u<br />
AGENCIJA „Xoli travel“ organizuje i k<strong>rs</strong>tarewe<br />
zapadnim Mediteranom. Individualni polasci<br />
su 30. oktobra i 6. novembra. Na putu se ostaje<br />
osam dana (sedam no}ewa), a cena po osobi,<br />
u zavisnosti od tipa kabine, iznosi od 880 do<br />
1.115 evra. Lu~ka taksa po osobi je 115 evra.<br />
Bratislava<br />
hotelu sa ~etiri „zvezdice“.<br />
Gosti }e, izme|u ostalog,<br />
imati prilike da ve~eraju u<br />
restoranu u sklopu „vinskih<br />
katakombi“, sa folklornim<br />
programom i ciganskom<br />
muzikom.<br />
^AK i oni koji su vi{e<br />
puta boravili u Salcburgu<br />
po`ele da mu se ponovo vrate.<br />
Wegova zdawa su u baroknom<br />
stilu. Mocartvo je rodno<br />
mesto. Od 1997. godine<br />
centar mu je pod za{titom<br />
Uneska.<br />
<br />
KRSTAREWE IZ SNOVA<br />
Brod MSC „Splendida“ nudi vi{e od odmora,<br />
vi{e od velike mediteranske ture i vi{e od<br />
ose}awa da ste u dru{tvu svetskog xet-seta.<br />
Na ovoj izuzetno modernoj la|i snovi postaju<br />
stvarnost! Na k<strong>rs</strong>tarewu se pose}uju \enova,<br />
Ma<strong>rs</strong>eq, Ba<strong>rs</strong>elona, Tunis, Valeta...<br />
Poseta<br />
Mocartovoj<br />
rodnoj ku}i<br />
Budimpe{ta
4 ^ETVRTAK, 15. OKTOBAR 2009.
6 ^ETVRTAK, 15. OKTOBAR 2009.<br />
BELO BLATO, KOD ZREWANINA, PRIVLA^I QUBITEQE TURIZMA I PRIRODE<br />
ETNOCENTAR<br />
''LUJZA''<br />
Nostalgija<br />
iz ravnog<br />
Banata<br />
Raj na obodu Ca<strong>rs</strong>ke bare<br />
Doma}i specijaliteti od<br />
mangulice sa malo holesterola<br />
Slobodan Pa{i}<br />
ETNOCENTAR „Lujza“ u<br />
Belom Blatu, nalazi se<br />
u srcu Banata, na obodu<br />
~uvene Ca<strong>rs</strong>ke bare, a zbog<br />
svoje neobi~nosti sve vi{e<br />
privla~i pa`wu qubiteqa<br />
seoskog turizma i prirode.<br />
Oformqen je i posluje u<br />
sklopu poqoprivrednog doma}instva<br />
To{kov. „Lujza“<br />
omogu}ava izletni~ki odmor<br />
u prirodnom ambijentu -<br />
uz dobru hranu, dru`ewe i<br />
posmatrawe doma-<br />
}ih `ivotiwa raznih<br />
v<strong>rs</strong>ta, bavqewe<br />
lovom i<br />
ribolovom u<br />
obli`wem<br />
okru`ewu...<br />
„LUJZA”<br />
je septembra<br />
pro-<br />
{le godine<br />
v a -<br />
sk<strong>rs</strong>la<br />
na mestu<br />
istoimenog<br />
starog imawa<br />
KAKO SE STI@E<br />
vlastelinske porodice Lazar.<br />
Ovaj osniva~ i vlasnik<br />
„Ka{tela“ u E~koj, koji je prvi<br />
zapo~eo i proizvodwu tovqene<br />
ribe na<br />
e~anskom ribwaku,<br />
imawe je nazvao po<br />
jednoj od svojih }erki.<br />
Katastrofalna<br />
poplava 1965. potopila<br />
je „Lujzu“ i raselila<br />
wene malobrojne<br />
`iteqe. Familija<br />
To{kov vratila<br />
se na porodi~no<br />
imawe i uspe{no sprovodi<br />
ideju o`ivqavawa<br />
„Lujze“.<br />
- Uz savete<br />
„LUJZA“ se nalazi u<br />
Belom Blatu, 12 km od<br />
Zrewanina, a na putu Zrewanin<br />
- Beograd. Od Beograda je<br />
udaqena 70 km, od Novog Sada<br />
62 km. Da bi se stiglo do mesta<br />
i etnocentra, prvo moraju da<br />
se pro|u Ca<strong>rs</strong>ka bara i Lukino<br />
Selo, a nekoliko kilometara<br />
daqe su Belo Blato i „Lujza“.<br />
stru~waka<br />
zapo~eli<br />
smo stvarawe<br />
etnocentra. Spojili<br />
smo nekoliko placeva<br />
i ku}a u napu{tenoj<br />
ulici, a kompleks sada predstavqa<br />
novu staru „Lujzu“.<br />
Mnogo nostalgi~nih uspomena<br />
utkano je u ovaj prostor -<br />
obja{wava Radmila To{kov<br />
porodi~nu ideju stvarawa etnokutka<br />
u srcu Banata. - Tu je<br />
dud star vi{e od 130 godina,<br />
bunar iskopan pre jednog<br />
veka, seosko<br />
dvori{te koje<br />
danas izgleda<br />
ba{ kao i onda<br />
kada su ovde pristigli prvi<br />
stanovnici „Lujze“.<br />
SVE {to mo`e da se vidi i<br />
do`ivi na „Lujzi“ delo je<br />
Radmile, wenog supruga<br />
I{tvana, sinova Bojana i<br />
Dejana, ali i svekra Jakoba<br />
i snahe Er`ike. To{kovi sa<br />
ponosom isti~u<br />
da se u wihovoj<br />
ku}i govore ~etiri<br />
jezika -<br />
srpski, ma|a<strong>rs</strong>ki, slova~ki<br />
i buga<strong>rs</strong>ki.<br />
ALI, Belo Blato sve vi{e<br />
postaje pravo etnoselo.<br />
Osim etnoku}e i etnostanice,<br />
ogroman doprinos tome<br />
daje „Lujza“, u ~ijoj neposrednoj<br />
blizini je etnopansion<br />
„Kod dve debele rode“.<br />
- Ne `elimo da „kliznemo“<br />
u komercijalni turizam<br />
DNEVNA dozvola za u`itak - pecawe na<br />
jezeru Joca je 1.000 dinara, a iz ~amca<br />
25 evra. Uglavnom se lovi {tuka - pet<br />
kilograma mo`e da se ponese, dok se<br />
ostalo vra}a u vodu. Do jezera je asfaltni<br />
ili da postanemo sala{ kafana...<br />
Namera je da postanemo<br />
i ostanemo pravo banatsko<br />
pao<strong>rs</strong>ko dvori{te -<br />
isti~e Radmila To{kov.<br />
Zato ovde gostima nude samo<br />
ono {to i sami jedu i piju,<br />
sa ~ime se dru`e. A, to su sezonski<br />
specijaliteti: ~varci,<br />
slanina, bele kobasice, {vargle,<br />
krvavice, kulen. I, to sve<br />
od mesa sviwa mangulica, koje<br />
familija To{kov proizvodi<br />
u svojim oborima, a zbog<br />
dobrog holesterola...<br />
Tu su<br />
i lepiwe s kajmakom,<br />
doma}i<br />
u{tipci i<br />
krofne, tur{ija,<br />
{trudle od<br />
bundeve, vi{awa,<br />
maka...<br />
- GOSTI „Lujze“<br />
mogu da prisustvuju<br />
tradicionalnom seoskom<br />
sviwokoqu, kuvawu<br />
ribqe ~orbe, spremawu praseta<br />
ili jagweta na ra`wu...<br />
Organizujemo takmi~ewa<br />
ku}nih qubimaca, vo`we<br />
fijakerom, takmi~ewe prepona{a.<br />
A, mali{ani i qubiteqi<br />
doma}ih `ivotiwa,<br />
PECAJU I BRA]A GRBI]<br />
put, ispred „Lujze“ obezbe|en je parking<br />
i za autobuse, a me|u mnogobrojnim<br />
poznatim gostima su strastveni pecaro{i<br />
odbojka{i - bra}a Grbi}.<br />
INFO<br />
PORCIJA ~obanskog<br />
paprika{a (sa hlebom i<br />
salatom) je 350 dinara.<br />
Doma}e krofne i u{tipci<br />
su 20 dinara, razne {trudle<br />
30 dinara komad,<br />
a kobasice, slanina,<br />
kulen i drugi doma}i<br />
specijaliteti prodaju se<br />
za 1.000 dinara kilogram.<br />
Doma}a rakija je 30 dinara,<br />
koliko ko{ta i kafa, dok<br />
se piva i osve`avaju}i<br />
napici prodaju po ceni<br />
od 80 do 120 dinara.<br />
Preno}i{te u pansionu<br />
„Kod dve debele rode“ je<br />
500, odnosno 800 dinara<br />
sa doru~kom.<br />
svakodnevno mogu da se dru-<br />
`e sa lipicanerkom Lu~etom,<br />
magaricom Kikom, patkom<br />
Gertrudom i wenim Romeom...<br />
Da se igraju sa Mimom<br />
i Macom i wihovim<br />
ze~jim potomcima, obilaze<br />
koko{ke, fazane,<br />
patke, golubove, ov~arnik<br />
- poru~uje na{a sagovornica.
8 ^ETVRTAK, 15. OKTOBAR 2009.<br />
SLAVU OVOG KRAJA PRONELI TERMALNI IZVORI I PRIRODNI FENOMEN \AVOQA VARO[<br />
PROLOM<br />
BAWA<br />
Voda i ''|avoli''<br />
dovode goste<br />
Od novembra pogodnost za penzionere Uvek bogata trpeza<br />
Dragana Ze~evi}<br />
POZNATA po svojstvima<br />
u le~ewu bubre`nih,<br />
ali i ko`nih bolesti,<br />
Prolom bawa nedaleko<br />
od Kur{umlije<br />
pro~ula se i u inostranstvu.<br />
Osim redovnih bawskih<br />
gostiju, koji dolaze<br />
iz biv{ih jugoslovenskih<br />
republika, u ovoj bawi sve<br />
~e{}e borave i gosti iz<br />
Ma|a<strong>rs</strong>ke, Buga<strong>rs</strong>ke, Rusije,<br />
Austrije, Nema~ke.....<br />
- O lekovitim svojstvima<br />
prolom vode pro~ulo se i u<br />
inostranstvu - isti~e Zlatko<br />
Veqovi}, direktor bawe,<br />
udaqene dvadesetak kilometara<br />
od Kur{umlije.<br />
SME[TENA na obroncima<br />
Radan planine, u neposrednoj<br />
blizini \avoqe<br />
varo{i, Prolom bawa je<br />
sve atraktivnije odredi-<br />
{te za odmor, ali i rekreaciju.<br />
Bogato prirodno<br />
okru`ewe i ~ist planinski<br />
vazduh pogodni su za opu-<br />
{tawe organizma od sve<br />
stresnijeg na~ina `ivota.<br />
- OSIM na bawsko le~ewe,<br />
gosti dolaze i za vikend<br />
kada `ele da se za nekoliko<br />
dana odmore u bawskom<br />
okru`ewu i u na{em<br />
modernom velnes-centru.<br />
Lekovita bawska voda go-<br />
Osnovna cena<br />
pansiona od<br />
novembra je<br />
1.900 dinara<br />
stima je na raspolagawu u<br />
neograni~enim koli~inama<br />
- obja{wava Veqovi}.<br />
- Imamo i savremeni medicinski<br />
deo. Osim zatvorenog<br />
bazena sa prolom vodom,<br />
|akuzija, saune, toplih<br />
klupa i drugih povoqnosti,<br />
gostima su na raspolagawu<br />
mnogobrojne terapije<br />
koje uporedo sa kori{}ewem<br />
na{e lekovite vode daju<br />
odli~ne efekte.<br />
OD novembra za sve goste<br />
i posetioce bawe va`i}e<br />
dodatne povoqnosti. Osim<br />
znatno ni`e cene pansiona<br />
u odnosu na dosada{wu, posebne<br />
pogodnosti va`i}e za<br />
penzionere. U bawi se uvek<br />
organizuju kulturno-zabavne<br />
manifestacije.<br />
- IDEALNA bawska klima,<br />
u kombinaciji sa lekovitom<br />
vodom i zdravom hranom<br />
je na{a prednost. Zbog<br />
svih pogodnosti, ove godine<br />
ve}i je i broj gostiju nego<br />
INFO<br />
OSNOVNA cena<br />
pansiona u Prolom<br />
bawi od novembra }e<br />
biti 1.900 dinara, pri<br />
~emu }e penzioneri, u<br />
odnosu na osnovnu<br />
cenu, imati deset<br />
odsto popusta. Sva tri<br />
obroka su na bazi<br />
„{vedskog stola“.<br />
U cenu su ura~unati i<br />
leka<strong>rs</strong>ki pregledi kao<br />
i neograni~eno<br />
kori{}ewe lekovite<br />
bawske vode. Od<br />
novembra gosti mogu<br />
besplatno da koriste<br />
|akuzi, saunu, zatvoreni<br />
bazen...<br />
LEP[A LUKOVSKA BAWA<br />
PREDUZE]E „Planinka“ iz Kur{umlije, u ~ijem sastavu posluje<br />
Prolom bawa, stalno ula`e u razvoj turizma. Tako je u Lukovskoj<br />
bawi otvoren hotel sa ~etiri „zvezdice“, u ~iju je izgradwu i<br />
opremawe ulo`eno oko tri miliona evra.<br />
lane, kada je u bawi zabele-<br />
`eno 80.000 no}ewa. Nominacija<br />
prirodnog fenomena<br />
\avoqe varo{i za jedno<br />
od sedam svetskih ~uda prirode<br />
i te kako je uticala na<br />
ve}u pose}enost Prolom<br />
bawe.
^ETVRTAK, 15. OKTOBAR 2009.<br />
9<br />
SPOJ SALA[ARSKOG I MODERNOG NA^INA @IVOTA PRIVLA^I RAZNOVRSNE GOSTE<br />
''SALA[ 137''<br />
Vole da ~ekaju sporu sarmu<br />
Svih 14 soba ima kaqeve pe}i, ali i kupatila sa |akuzijem<br />
Jovanka Simi}<br />
Darko Dozet<br />
ME\U ~enejskim sala-<br />
{ima, na svega petnaestak<br />
kilometara severozapadno<br />
od Novog Sada,<br />
najpoznatiji je onaj s brojem<br />
137. Do{av{i ovde, na prvi<br />
pogled ~ini vam se da ste se<br />
vratili u 19. vek.<br />
Ali, samo na prvi pogled,<br />
jer ve} u narednom trenutku<br />
uveri}ete se da su kaqeve pe-<br />
}i, |akuzi i sauna dobar<br />
spoj. Miris sala{a<strong>rs</strong>ke tradicije<br />
i blagodet savremenog<br />
`ivotnog stila stapaju<br />
se u izvanredan do`ivqaj.<br />
Ovde bagremovi i lipe zanosno<br />
miru{u, a zvuk tambure<br />
opija.<br />
Ovde se<br />
odr`avaju<br />
ven~awa,<br />
poslovni<br />
i politi~ki<br />
skupovi<br />
- OVDE se zaista u`iva.<br />
Sve su osmislila trojica ortaka:<br />
Aleksandar Samarxija,<br />
Rino Romaneli i Sre}ko Galovi}.<br />
Sala{ je jedno vreme<br />
bio oaza zatvorenog tipa, a<br />
pre sedam godina {irom je<br />
otvorio vrata za goste. Od<br />
tada ovde dolaze poslovni<br />
qudi, estradne zvezde, odr-<br />
`avaju se ven~awa, poslovni<br />
i politi~ki skupovi.<br />
SVIH 14 soba ure|eno je u<br />
starom nema~kom stilu,<br />
imaju kaqeve pe}i, ali i kupatila<br />
sa |akuzijem. Sobe su<br />
klimatizovane, svaka<br />
ima i „total TV“. Sala{<br />
ima i apartmane<br />
koji se sastoje iz<br />
dnevne i spava}e<br />
sobe i prostranog<br />
kupatila sa<br />
hidromasa`nom<br />
kadom. U<br />
spava}oj sobi<br />
je francuski<br />
le-<br />
KAKO SE STI@E<br />
`aj, a u dnevnoj trosed na razvla~ewe<br />
u kojem komotno<br />
mogu da spavaju dve osobe.<br />
TRADICIONALNA vojvo-<br />
|anska kuhiwa ({trudla sa<br />
makom i orasima, ca<strong>rs</strong>ka pita,<br />
bundevara, rinflaj{ sa<br />
pet sosova, sala{a<strong>rs</strong>ki sote)<br />
se podrazumeva. Osim ukusa,<br />
originalna su i imena jela:<br />
sala{a<strong>rs</strong>ka daska, sala{a<strong>rs</strong>ki<br />
~eki}, ~enejske<br />
pihtije,<br />
spora<br />
PRISTUP sala{u sa autoputa<br />
Beograd - Novi Sad - Subotica<br />
je veoma jednostavan:<br />
iskqu~ite se sa autoputa kod<br />
Rodi}evog megamarketa<br />
(rask<strong>rs</strong>nica sa semaforima),<br />
a potom se prati put ka<br />
Subotici (stari put). Oznaka<br />
„Sala{a 137“ je sa desne<br />
strane tog puta.<br />
sarma kao glavno jelo, koju<br />
ni tri sata nije te{ko ~ekati<br />
da se „nakr~ka“. Jer, uz kuvawe<br />
idu i spori, vrcavi sala{a<strong>rs</strong>ki<br />
divani iz pro{losti.<br />
A kada se slow sarma najzad<br />
skuva, slu`i se uz ov~je<br />
kiselo mleko.<br />
SALA[ ima restoran sa<br />
dve male i jednom ve}om salom<br />
koje su ure|ene u starinskom<br />
stilu. Tu je i letwi restoran<br />
sa zastakqenom terasom,<br />
pansionski deo sa sobama<br />
i lova~ki salon sa malom<br />
salom za seminare. Dodatni<br />
sadr`aji su {kole<br />
jahawa i golfa,<br />
mini-teretana, de~je<br />
igrali{te, vo`wa u<br />
ko~ijama, pansioni za<br />
kowe i pse... <br />
INFO<br />
Doma}a rakija<br />
(duwa ili kajsija) 180<br />
Pile}i paketi}i 760<br />
]uretina sa<br />
mlincima 850<br />
Sarmice u zequ 560<br />
Kafa espreso 84<br />
Doma}a kafa 60<br />
Soba za dvoje sa<br />
doru~kom 5.200<br />
Sauna finska 800<br />
[kola jahawa,<br />
30 min. 800<br />
[kola golfa 800<br />
Vo`wa ko~ijom 500<br />
CENE SU U DINARIMA
10 ^ETVRTAK, 15. OKTOBAR 2009.<br />
PO OCENI ME\UNARODNOG @IRIJA, OVO JE SAVR[ENO MESTO ZA PREDAH NA KORIDORU 10<br />
''SALA[ 84''<br />
INFO<br />
Apartman za dve osobe,<br />
sa doru~kom 90 evra<br />
Ru~ak (na meniju je 90<br />
jela) 1.200 din.<br />
Doma}a rakija od 185<br />
do 300 din.<br />
Kafa, iskqu~ivo<br />
doma}a, 100 din.<br />
Informacije:<br />
021/445-993.<br />
KAKO SE STI@E<br />
„SALA[ 84“ nalazi se<br />
na devetom kilometru<br />
od autoputa E-75, na<br />
putu Novi Sad - Zrewanin.<br />
Kod Ka}a se<br />
skrene levo i starim<br />
asfaltnim putem<br />
sti`e do kapije sa<br />
tr{~anim krovom.<br />
Miris dobre tradicije<br />
Jedini sala{ na kojem nema struje Starinski specijaliteti<br />
J. Simi}<br />
D. Dozet<br />
SALA[I su danas poslastica<br />
na vrhu turisti~ke<br />
ponude Vojvodine,<br />
pravi biseri. Me|u<br />
wima jedan od najtra`enijih<br />
je „Sala{ 84“. Navra}aju<br />
ovamo na vikende diplomate,<br />
poslovni qudi sa<br />
svih meridijana, pa ~ak i<br />
posetioci muzi~kog festivala<br />
„Egzit“. Jer, ka`u,<br />
nigde na svetu ne spava se<br />
tako bla`eno kao na ovom<br />
sala{u.<br />
„Sala{ 84“, koji je na<br />
istom mestu postojao ve} tri<br />
veka, nalazi se na starom<br />
@abaqskom drumu, a fascinirao<br />
je i me|unarodni<br />
`iri<br />
koji ga je<br />
proglasio za<br />
savr{eno mesto<br />
na ~itavom<br />
Koridoru 10. Dovitqivi<br />
vlasnik<br />
Dim~e Gulevski<br />
obnovio je pre desetak<br />
godina ovaj<br />
sala{, ve{to spojiv{i<br />
tradiciju<br />
sa modernim na~inom<br />
`ivota. ^udesni<br />
mir kojim je sala{<br />
okru`en<br />
povremeno presecaju<br />
jedino<br />
zvonici sa okolnih<br />
crkava.<br />
OVO je jedini<br />
sala{<br />
na kojem nema<br />
struje, a<br />
meso se ne ~uva<br />
u zamrziva~u.<br />
To garantuje sve`u hranu<br />
svakog dana. Na „Sala{u<br />
84“ sve miri{e na tradiciju.<br />
Prostorije se greju starim<br />
kaqevim pe}ima, tr{-<br />
~ani krovovi ru~no su {iveni,<br />
a zidovi i podovi su od<br />
cigle, pe~ene u specijalnom<br />
kalupu, kao pre dva veka.<br />
Prostorije<br />
se greju starim<br />
kaqevim<br />
pe}ima<br />
NEKAD<br />
BILO<br />
SALA[ARI su naj~e{}e<br />
imali po troje, ~etvoro dece,<br />
jer {to je porod bio bogatiji,<br />
bilo je i vi{e radne snage.<br />
Glava porodice, bez izuzetka,<br />
bio je otac, koga su svi redom<br />
slu{ali. On je sve ~lanove<br />
porodice raspore|ivao na<br />
poslove, s tim {to su `enska<br />
deca pomagala majci,<br />
a mu{ka ocu. Siroma{ni<br />
vlasnici sala{a posedovali<br />
su do 15, a bogatiji i<br />
nekoliko stotina jutara<br />
zemqe.<br />
Ali, da bi sve bilo primereno<br />
zahtevima 21. veka, u<br />
sklopu sala{a su luksuzni<br />
apartmani, restoran u<br />
obliku rotonde<br />
za 150 qudi,<br />
sala za<br />
poslovne sastanke,<br />
jezero u neposrednoj<br />
blizini, ribwak,<br />
vo}wak i {etali{te.<br />
HRANA je ovde jedinstven<br />
do`ivqaj. Pripremaju je<br />
kuvari koji su tajne vojvo-<br />
|anske kuhiwe u~ili s kolena<br />
na koleno. Specijaliteti,<br />
po starinskim receptima,<br />
spremaju se u glinenim<br />
posudama, a peku u starim,<br />
o~uvanim pe}ima. Da<br />
bi sve bilo autenti~no, namirnice<br />
poti~u sa samog<br />
sala{a ili sa okolnih seoskih<br />
gazdinstava.<br />
OVAJ sala{ ima i istorijsku<br />
vrednost. U neposrednoj<br />
blizini, na svega<br />
sedamdesetak metara, svojevremeno<br />
se nalazio letwikovac<br />
najve}e srpske<br />
nau~nice 20. veka Mileve<br />
Mari}-Ajn{tajn. Ku}a je u<br />
me|uvremenu sru{ena, a o<br />
slavnim supru`nicima<br />
svedo~i samo jedan dud pod<br />
kojim su, letuju}i u okolini<br />
Novog Sada, oboje<br />
osmislili teoriju relativiteta.
^ETVRTAK, 15. OKTOBAR 2009.<br />
11<br />
DOMA]INI PREPORU^UJU DA SE SA JELOM NE @URI, VE] DA SE UPIJE SVAKI ZALOGAJ<br />
''NA[<br />
SALA[''<br />
INFO<br />
U „NA[EM sala{u“<br />
obilniji ru~ak ko{ta<br />
od 600 do 900 dinara.<br />
Jo{ ne postoji<br />
mogu}nost da se preno}i.<br />
U restoran mo`e da se<br />
smesti do 60 qudi.<br />
Svake ve~eri gostima<br />
sviraju tambura{i.<br />
Tokom zime, u Vojvodini<br />
su od starina postojala<br />
tri obroka: doru~ak<br />
ili fru{tuk (u sedam<br />
sati), ru~ak (uvek u<br />
podne) i ve~era (u 18<br />
sati). Leti, kad su dani<br />
bili du`i, slu`ilo se<br />
vi{e obroka.<br />
I Vojvo|ani imaju ''voz''<br />
Na trpezi sve po redu: od kulena do vina Ko `eli, mo`e da leti avionom<br />
D. Stojanovi}<br />
OKRU@EN borovom {umom,<br />
„Na{ sala{“ kod<br />
^eneja je prava oaza mira,<br />
idealan za odmor ili samo<br />
za predah. Posetioci mogu<br />
da u`ivaju u duhu starih vremena,<br />
uz sve prednosti<br />
koje donosi moderno<br />
doba. Ovakav spoj garantuje<br />
pravo u`ivawe<br />
u prirodi i najkvalitetnijoj<br />
hrani.<br />
Pored velikog izbora<br />
jela vojvo|anske<br />
tradicionalne, ali i<br />
moderne kuhiwe, posebno<br />
treba obratiti<br />
pa`wu na na~in<br />
spremawa, servirawa,<br />
kao i konzumirawa<br />
hrane. Da bi se u<br />
potpunosti u`ivalo<br />
u mnogobrojnim jelima,<br />
doma}ini preporu~uju<br />
da se nikako<br />
ne jede s nogu, niti<br />
na brzinu. Insistiraju<br />
da se jede<br />
ba{ polako. Samo<br />
tako mo`e da se „razume“<br />
hrana i da se u<br />
potpunosti u`iva u svakom<br />
zalogaju.<br />
- GASTRONOMIJA Vojvodine<br />
se formirala kroz slo-<br />
`ene uslove `ivota, geografske<br />
karakteristike i<br />
istorijske doga|aje - obja{-<br />
wava Miodrag Male{evi},<br />
menaxer „Na{eg sala{a“.<br />
- Zato je kuhiwa na{eg sala{a<br />
me{avina razli-<br />
~itih uticaja naroda<br />
koji vekovima `ive na<br />
ovom prostoru, ali i mnogih<br />
evropskih kuhiwa.<br />
DORU^AK bi trebalo da<br />
bude ne{to kalori~niji: pa-<br />
{teta od duvan-~varaka ili<br />
kombinacija kulena, pr-<br />
{uta, tri v<strong>rs</strong>te sira i kajmaka,<br />
poznata kao „daska - na{<br />
sala{„. Kao predjelo se slu-<br />
`i prava june}a supa, koju na<br />
„Na{em<br />
sala{u“<br />
pripre-<br />
KAKO SE STI@E<br />
maju sa<br />
doma}im<br />
rezancima.<br />
ZA glavno jelo se slu`e<br />
}uretina, piletina, biftek<br />
i sviwetina na grilovanom<br />
slatkom povr}u sa<br />
bogatim sosovima, koji za<br />
osnovu imaju francusku kuhiwu.<br />
Sve to „prate“ salate:<br />
{opska, me{ana, tartar, vitaminska...<br />
Na kraju, kao u svakoj kuhiwi,<br />
dolazi dezert: pita sa makom,<br />
{trudla sa makom i orasima<br />
ili bogata le{nik-pita,<br />
a mo`e i krempita ili<br />
~okoladni mus sa prelivom<br />
od {umskog vo}a.<br />
U VINSKOJ karti se<br />
nudi vi{e od 60 najfinijih<br />
vina iz Italije,<br />
[panije, Francuske,<br />
Portugala, Srbije,<br />
Hrvatske, Crne<br />
Gore, Argentine i<br />
„NA[ sala{“ sme{ten je na<br />
starom putu za Suboticu, u<br />
neposrednoj blizini naseqa<br />
^enej i ~enejskog aerodroma.<br />
Udaqen je 15 kilometara od<br />
Novog Sada i 90 kilometara<br />
od Beograda. Adresa:<br />
Me|unarodni put 325, ^enej,<br />
021/714-704, 064/873-91-01,<br />
info@nassalas.co.<strong>rs</strong><br />
^ilea.<br />
Posle<br />
bogatog doru~ka,<br />
ru~ka ili ve~ere, a i pokoje<br />
u`ine, preporu~uje se i poneka<br />
aktivnost. Ako ni{ta<br />
drugo, a ono uvek postoji mogu}nost<br />
za {etwu {umom. Za<br />
aktivnije posetioce tu je i<br />
ergela kowa. Najhrabriji<br />
mogu da se provozaju avionom<br />
na obli`wem aerodromu.
14 ^ETVRTAK, 15. OKTOBAR 2009.<br />
AMBIJENT KOJI JE OMIQEN KOD RIBOLOVACA, U^ESNIKA REGATA, ALI I GURMANA<br />
^ARDA<br />
''[EBE[FOK''<br />
BEZDAN<br />
J. Beki}<br />
N. Fifi}<br />
RADO<br />
pose}ene ~arde<br />
uglavnom su u ravni-<br />
~a<strong>rs</strong>kom prostoru severa<br />
Vojvodine. Sa zapada<br />
su ome|ene Dravom, a sa<br />
istoka granicom Srbije i<br />
Ma|a<strong>rs</strong>ke. Kraj obuhvata<br />
obe obale Dunava, bogate<br />
raznov<strong>rs</strong>nom ribom, ogromnim<br />
kompleksom {uma, kanalima,<br />
divqa~i i netaknutom<br />
prirodom.<br />
^arda „[ebe{fok“ je u<br />
Bezdanu. Od Beograda je<br />
udaqena 190 km, a osam kilometara<br />
je ju`no od grani~nog<br />
prelaza<br />
sa Ma|a<strong>rs</strong>kom i ~etiri kilometra<br />
isto~no od<br />
granice sa Hrvatskom. U<br />
prelepom ambijentu, ova<br />
~arda je na vodenoj mre`i<br />
Dunava, preciznije - kanala<br />
Dunav-Tisa-Dunav i<br />
Ba~kog kanala.<br />
Gosti su iz<br />
Beograda,<br />
Hrvatske,<br />
Ma|a<strong>rs</strong>ke...<br />
U OKRU@EWU od ~etiri<br />
kilometra, oko ~arde se pru-<br />
`aju mogu}nosti u`ivawa u<br />
lovu i ribolovu.<br />
Oni koji u<br />
ovim<br />
U ~amac, pa u lepotu<br />
Kvalitetna hrana, fi{-paprika{ i pesme tambura{a<br />
{umama `ele da love,<br />
mogu da anga`uju profesionalne<br />
vodi~e. Na<br />
kanalu gosti mogu da<br />
se voze ~amcima i<br />
gledaju labudove<br />
koji lagano klize mirnom<br />
povr{inom kanala.<br />
Ovde je, tvrde oni koji su<br />
~ardu pohodili, najboqi<br />
fi{-paprika{, koji se priprema<br />
u kotli}u na vatri, sa<br />
najboqim doma}im rezancima.<br />
Naravno, najtra`eniji<br />
je ribqi<br />
paprika{ od<br />
~istog {arana,<br />
bez glave i repa,<br />
mada ne zaostaju<br />
ni paprika{i<br />
od<br />
me{ane ribe.<br />
KAKO SE STI@E<br />
^ARDA se nalazi na<br />
izlazu iz Bezdana, s leve<br />
strane glavnog puta.<br />
Veoma je uo~qiva,<br />
a adresa je:<br />
[ebe{fok bb, Bezdan.<br />
Od Sombora je Bezdan<br />
udaqen 20 kilometara.<br />
SVE se<br />
to servira sa doma}im<br />
testom i u - prirodi.<br />
Pored toga, u ponudi je i pr-<br />
`ena i pohovana riba. Zanimqivo<br />
je da je riba „sa }umura“<br />
odnedavno ovde novina,<br />
ba{ kao i ro{tiq sa }umura.<br />
Me|utim, atraktivna<br />
je i ~uvena tawira~a na kojoj<br />
se pr`i riba ili meso.<br />
Na sto se ovaj specijalitet<br />
donosi direktno sa vatre, uz<br />
neizostavan prilog od povr}a<br />
i gqiva.<br />
- GOSTIMA<br />
nudimo i klasi-<br />
~an meni od mesa -<br />
potvr|uju u ~ardi<br />
„[ebe{fok“. -<br />
Mogu se, dakle, naru~iti<br />
be~ka {nicla, kara-<br />
|or|eva, natur {nicla. Veliki<br />
izbor specijaliteta od<br />
ribe, mesa, divqa~i, zatim<br />
raznov<strong>rs</strong>ne salate i {irok<br />
izbor deserta u~ini}e svakoga<br />
ko ovde boravi zadovoqnim.<br />
Po potrebi, ovde se<br />
pripremaju i drugi specijaliteti.<br />
Sve<br />
zavisi od<br />
`eqe gostiju.<br />
Dok se<br />
INFO<br />
Kilogram pe~enog<br />
{arana u ~ardi je<br />
1.200 dinara, koliko je<br />
i kilogram {tuke.<br />
Porcija paprika{a<br />
ko{ta 400 dinara.<br />
Sala ~arde, terasa i<br />
ponton imaju ukupno<br />
240 mesta.<br />
Informacije:<br />
025/810-200.<br />
sve to servira, gosti u`ivaju<br />
u dobrom vinu i tambura{kom<br />
orkestru. U oazi<br />
vodene ti{ine, uz vrhunsku<br />
uslugu, najboqu doma}u kuhiwu<br />
i zvuke tambura{a,<br />
gosti ovde zaista u`ivaju.<br />
Ina~e, naj~e{}i gosti su<br />
iz Hrvatske, Ma|a<strong>rs</strong>ke, Beograda,<br />
Novog Sada, a u posledwe<br />
vreme ima i turista<br />
iz Engleske i [panije. <br />
VE@BAJU I KAJAKA[I<br />
- KANALOM DTD iz Novog Sada do ~arde<br />
„[ebe{fok“ gotovo redovno sti`u regata{i.<br />
Dolaze u grupama, ali i pojedina~no. Ovde<br />
redovno treniraju kajaka{i kluba „Bezdan“.<br />
Na kanalu se odr`avaju i kajaka{ka takmi~ewa<br />
- ka`e vlasnica ~arde Aleksandra Mosta<strong>rs</strong>ki.
^ETVRTAK, 15. OKTOBAR 2009.<br />
15<br />
SVUD OKOLO AMBIJENT RAVNICE, A NA SALA[U DOVOQNO MESTA ZA ODMOR I U@IVAWE<br />
''DIDA<br />
HORWAKOV<br />
SALA[''<br />
Supa `uta<br />
kao dukat<br />
Na raspolagawu sve |akonije koje se u ovom kraju spremaju Dobro vino, doma}i sokovi<br />
Jovica Beki}<br />
Nikola Fifi}<br />
USOMBORSKOM nasequ<br />
Gradina nedavno je zavr{eno<br />
ure|ewe „Dida<br />
Horwakovog sala{a“, jednog<br />
od najlep{ih u ovom delu<br />
zapadne Ba~ke. Arhitektonska<br />
celina sala{a predstavqa<br />
klasi~an primer<br />
ove v<strong>rs</strong>te ruralnog gra|evina<strong>rs</strong>tva<br />
na podru~ju Panonske<br />
nizije. Od poqoprivrednog<br />
imawa stvoren je<br />
sala{ od deset hektara. Sam<br />
objekat nalazi se na jednom<br />
hektaru.<br />
Objekat se vi{e od jednog<br />
veka nalazi u vlasni{tvu<br />
porodice Horwak, ~iji je<br />
ciq bio da ovaj biser vojvo|anske<br />
ruralne<br />
GOSTE i turiste koji `ele<br />
da provedu lepe i nezaboravne<br />
trenutke, na ovom sala{u<br />
uvek ~eka poneko iznena|ewe.<br />
Bi}e do~ekani na<br />
kapiji sa doma}om rakijom<br />
i likerom od drewina. Ako<br />
se dolazi grupno i organizovano,<br />
razumqivo<br />
uz prethodnu<br />
najavu,<br />
goste }e do-<br />
~ekati tambura{i.<br />
Posetioci<br />
}e<br />
imati<br />
priliku<br />
da<br />
vide<br />
KAKO SE STI@E<br />
„DIDA Horwakov sala{“ se<br />
nalazi u neposrednoj<br />
blizini Sombora. Udaqen<br />
je 1,5 kilometara od kru`nog<br />
puta Jug 3 na starom siva~kom<br />
putu, u sala{a<strong>rs</strong>kom nasequ<br />
Gradina.<br />
Do wega se mo`e sti}i od<br />
„Severtransove“ gara`e, i<br />
skre}e se levo s puta ka<br />
idustrijskoj zoni.<br />
arhitekture<br />
„upakuje“ u trend<br />
seoskog turizma.<br />
ADAPTACIJA ovog<br />
zdawa doprinela je da wegova<br />
lepota dominira u<br />
svim godi{wim dobima.<br />
Istovremeno, u wemu se u<br />
punoj meri do`ivqava multikulturalnost<br />
i multietni~nost<br />
vojvo|anske ravnice.<br />
Ovde sve izgleda kao u<br />
~uvenim pesmama Zvonka<br />
Bogdana...<br />
Turisti<br />
mogu da<br />
razgledaju i<br />
radionicu<br />
starih<br />
ru~nih<br />
zanata<br />
unutra{wost sala{a u kojem<br />
je porodi~ni name{taj<br />
star vi{e od jednog veka, zatim<br />
buweva~ke no{we...<br />
PO re~ima vlasnice<br />
Aranke Horwak-Miji},<br />
trenutno su pri kraju radovi<br />
na sme{tajnim kapacitetima.<br />
Ima}e {est le`ajeva,<br />
pa }e turisti mo}i da<br />
tu provedu nekoliko dana.<br />
Iz salon-sale za ru~avawe<br />
pru`a se vidik na predivan<br />
krajolik sala{a sa kukuruzima,<br />
vo}wacima, `ivotiwama,<br />
naravno i sa<br />
cve}em.<br />
Tu su i poznata ba~ka sala{a<strong>rs</strong>ka<br />
jela. Posetiocima<br />
su na raspolagawu sve<br />
|akonije koje se u ovom kraju<br />
spremaju.<br />
NEZAOBILAZNA je `uta<br />
supa od morke sa flekicama<br />
i knedlama od xigerice, meso<br />
iz supe, pirina~ sa dinstanim<br />
`elucima.<br />
Uz to idu tri v<strong>rs</strong>te sosa:<br />
od vi{awa, paradajza i miro|ije.<br />
Posle toga sti`e<br />
fa{irano meso, pohovano<br />
INFO<br />
Cena ru~ka 1.000<br />
dinara.<br />
Organizovane posete<br />
se najavquju Aranki<br />
Horwak-Miji} na<br />
telefon 063/895-2767.<br />
belo pile}e meso, restovani<br />
krompir i salata. Zatim je<br />
na redu gibanica sa makom,<br />
orasima, vi{wama... Vino,<br />
soda-voda i sok su po `eqi<br />
gostiju.
16 ^ETVRTAK, 15. OKTOBAR 2009.<br />
''MAJKIN<br />
SALA[''<br />
''CVETNI<br />
SALA[''<br />
AUTENTI^NE OAZE NA SEVERU BA^KE, U PALI]KOM ATARU,<br />
“Cvetni sala{“<br />
KAKO SE STI@E<br />
„MAJKIN sala{“ i „Cvetni<br />
sala{“ su na oko dva i po<br />
kilometra od obale jezera<br />
Pali}. Sa me|unarodnog<br />
puta Beograd - Budimpe{ta,<br />
odnosno Subotica - Horgo{<br />
skre}e se levo, a onda<br />
oznake dovedu gosta ta~no<br />
do parkinga ispred ulaza<br />
u sala{e.<br />
Jezde fijakerom,<br />
Porodica Gabri} na oko 30 hektara napravila idealno<br />
M. Stefanovi}<br />
N. Fifi}<br />
Ponosni na<br />
zasade jabuka<br />
najboqeg<br />
kvaliteta<br />
GABRI]I su ~udo sa Pali}a!<br />
Ivan je osniva~<br />
„Majkinog sala{a“ i<br />
„Cvetnog sala{a“, wegov sin<br />
Goran mnogo no}i nije prospavao<br />
samo da ovo postane<br />
elitno mesto, a po~etkom<br />
septembra „komandnu palicu“<br />
je preuzela }erka Ivana.<br />
- Sad sve izgleda idili~no,<br />
jer smo to i `eleli, ali<br />
samo mi znamo koliko je napora<br />
ulo`eno da oba sala-<br />
{a, vila „Lira“ i ~itav<br />
kompleks od oko 30 hektara<br />
budu pravo mesto za u`ivawe.<br />
@eleli smo da „Majkin<br />
sala{“ pretvorimo u restoran,<br />
a da u isto vreme sa~uvamo<br />
sve {to je karakteristi~no<br />
za jednu ovakvu oazu<br />
ravnice - kao da lista dnevnik<br />
se}awa Ivan Gabri}.<br />
- Godi{we je ovde oko<br />
20.000 gostiju, i svi odu zadovoqni.<br />
Naizgled, ispunili<br />
smo i ciq i `equ, ali<br />
nismo ni stali, ni zastali.<br />
Ima jo{ mnogo posla da bi<br />
se gosti ovde potpuno opustili<br />
i po{teno odmorili.<br />
KAD se trpeza napuni, pa i<br />
prepuni iskqu~ivo doma-<br />
}om, sala{a<strong>rs</strong>kom, ba~kom<br />
hranom, kad tambura{i<br />
odlu~e da ne {tede<br />
`ice, uvek se na|e neko da<br />
odrecituje poznate stihove<br />
iz vojvo|anske ravnice:<br />
„Do}i }u ti k'o u staroj<br />
pesmi/na kowima grive razigrane/ho}u<br />
makar na tren<br />
da se vratim/u te divne<br />
nepovratne dane...“<br />
- Stari vojvo|anski<br />
sala{ je opet postao sredi-<br />
{te `ivota i okupqawa<br />
qudi uz ~a{icu dobre doma}e<br />
rakije, izvorne tambura{ke<br />
muzike i tradicionalnih<br />
jela - smatra Goran<br />
Gabri}.<br />
''MAJKIN SALA['' ima<br />
tradiciju. Poti~e iz 1890.<br />
godine, pa otuda u wemu toliko<br />
autenti~nog.<br />
Ivana dopuwuje brata:<br />
- Svi ovi predmeti koje<br />
vidite, sve fotografije i<br />
mnogo toga drugog poti-<br />
~u od na{ih predaka.<br />
Mi nismo i{li da<br />
kupujemo stare<br />
sala{a<strong>rs</strong>ke<br />
predmete pa da posle wima<br />
ukra{avamo restoran, sobe,<br />
terasu, konferencijsku salu.<br />
Ovo je, dakle, sve na{e, sa<br />
starog sala{a.<br />
PRE vi{e od deceniju<br />
i po Gabri}i su<br />
obnovili zasade jabuka,1998.<br />
je proradila vila<br />
„Lira“, 2000. godine je<br />
otvoren sala{, a tri godine<br />
kasnije proradio je re-<br />
Leti gosti mogu da u`ivaju u vo`wi<br />
fijakerom i kowima koji jure ravnicom,<br />
a zimi su im na raspolagawu<br />
sanke, tako|e sa upregnutim kowima<br />
ispod kojih pr{ti sneg.
^ETVRTAK, 15. OKTOBAR 2009.<br />
17<br />
GODI[WE UGOSTE OKO 20.000 QUDI, @EQNIH PRAVOG ODMORA<br />
“Majkin sala{“<br />
u`ivaju u hrani<br />
mesto za opu{tawe Sme{taj u modernoj vili “Lira”<br />
storan etnopark „Majkin<br />
sala{“. Sad u „Cvetnom<br />
sala{u“ ima 15 soba, a u<br />
~itavom<br />
kompleksu je<br />
tipi~no sala{a<strong>rs</strong>ko<br />
dvori{te,<br />
bazen,<br />
ergela lipicanera sa {kolom<br />
jahawa, ribwak, sala<br />
za sastanke, sauna, sportski<br />
tereni, postavka starih<br />
poqoprivrednih ma-<br />
{ina... U restoranu ima<br />
400 mesta.<br />
- PONEKAD razo~aramo<br />
goste kad im, recimo, ka`emo<br />
da nemamo „koka-kolu“.<br />
Jer, ovde je sve doma}e. To<br />
pi{e i na meni-karti. Ako<br />
`elite, mo`ete da gledate<br />
kako kuvar priprema ono<br />
{to ste naru~ili - poru~uje<br />
Goran.<br />
^isto je na sala{ima i<br />
uredno. Hrana prvoklasna.<br />
Vila „Lira“ ima ~etiri<br />
„zvezdice“. „Cvetni<br />
sala{“ je sa ekskluzivnim<br />
apartmanima. Ure|en je u<br />
vojvo|anskom stilu.<br />
- Redovne su i manifestacije<br />
kojima doprinosimo<br />
da se na{i gosti {to<br />
prijatnije ose}aju, da im<br />
vreme ovde<br />
proleti<br />
- smatra<br />
Ivana.<br />
- Svake<br />
godine organizujemo<br />
takmi~ewa<br />
u pecawu,<br />
u odbojci<br />
i fudbalu,<br />
paradu<br />
„oldtajmera“,<br />
slika<strong>rs</strong>ku<br />
koloniju,<br />
izbor<br />
za<br />
mis...<br />
PALI] je<br />
„Majkinom sala{u“ i<br />
„Cvetnom sala{u“ prvi<br />
kom{ija. Jezero, barokni<br />
park, spomenici secesijske<br />
kulture, ugostiteqska<br />
tradicija. Sve je to na<br />
INFO<br />
„CVETNI sala{“ i vila<br />
„Lira“ - rezervacije za<br />
sme{taj: 024/753-032 i<br />
024/753-130; rezervacije<br />
za restoran u „Majkinom<br />
sala{u“ 024/753-672,<br />
www.majkinsalas.<strong>rs</strong><br />
^EGA IMA U JELOVNIKU<br />
U RESTORANU doma}e kuhiwe na „Majkinom sala{u“ gosti mogu da u`ivaju u dobroj krompira~i,<br />
tele}em perkeltu i doma}em testu sa sirom, paprika{u sa knedlama od pevca, sala{a<strong>rs</strong>kom<br />
pasuqu, ov~jem paprika{u sa kupusom, sviwskim papcima, pe~enoj patki ili ribqoj ~orbi.<br />
Na sve to do|e i doma}e vino, mo`da ba{ ono od jabuke. Naravno, ovo je samo deo bogatog menija.<br />
Pali}u. A na sala{u Gabri}evih?<br />
- To {to je kod nas sve doma}e<br />
i autenti~no, {to je<br />
hrana odli~na, a ambijent<br />
idealan za odmor ne zna~i<br />
ni{ta ako gosti to i ne osete,<br />
ne do`ive - doma}inski<br />
}e Ivan. - Ponosni smo na<br />
sve {to imamo, posebno na<br />
na{e planta`e jabuka.<br />
RIBWAK, seosko dvori-<br />
{te, vo}wak. Svud okolo je<br />
ba~ka ravnica koja vetra i<br />
sunca ima u izobiqu. Ima<br />
i snega, a tada je na sala{ima<br />
kao iz bajke.<br />
U RESTORANU nare|ane<br />
tegle sa ajvarom, tur{ijom,<br />
sirom koji se ~uva u uqu. U<br />
uglu, stari kontrabas. Jedna<br />
`ica mu se malo vi{e<br />
rastegla. Ba{ kao iz ~uvene<br />
pesme. Ako zatreba, ka`u<br />
doma}ini, brzo }e ga opraviti<br />
neki „crni Steva“.<br />
„Majkin sala{“ je istovetan<br />
onom u kojem se `ivelo,<br />
ra|alo, veselilo i tugovalo.<br />
Jer, qudi su u ovim<br />
ravni~a<strong>rs</strong>kim podru~jima<br />
vekovima `iveli u skladu<br />
sa prirodom. Sala{ je doma}inima<br />
pru`ao za{titu<br />
i maksimalnu funkcionalnost.<br />
Zato je zatvoren sa severa,<br />
gde se nalazi zid, zbog<br />
hladnog vetra severca ili<br />
gorwaka, kako ga ovde jo{<br />
nazivaju...
18 ^ETVRTAK, 15. OKTOBAR 2009.<br />
''ROKIN<br />
SALA[''<br />
NA LUDA[KOM JEZERU OAZA U SRCU SPECIJALNOG REZERVATA PRIRODE<br />
INFO<br />
Poseta i razgledawe<br />
sala{a 100 dinara<br />
Obilazak sala{a sa<br />
predavawem i u`inom<br />
230 dinara.<br />
\a~ke ekskurzije<br />
- predavawe, ru~ak<br />
i u`ina 550 dinara<br />
po osobi<br />
Radionice za decu:<br />
„Medewaci“, „Pustovawe“,<br />
„Rezbarewe“ i<br />
„Slika<strong>rs</strong>tvo“ 100<br />
dinara po detetu.<br />
Gurmanski meni po<br />
`eqi gostiju: od 500 do<br />
1.000 dinara po osobi<br />
Preno}i{te sa<br />
doru~kom 1.000 dinara.<br />
Pun pansion 1.600<br />
dinara po osobi.<br />
Tu je vreme ba{ stalo<br />
Ve} dva veka odoleva svim promenama Idealan za stvarala{tvo mladih<br />
POHOD u pro{lost, sakrivenu<br />
u ca<strong>rs</strong>tvu retkih<br />
ptica, vode i t<strong>rs</strong>ke<br />
i sa~uvanu u staroj „panonskoj<br />
ku}i“, nabijenici<br />
sa tr{~anim krovom. Tako<br />
izgleda poseta „Rokinom<br />
sala{u“ koji, ugne`den na<br />
isto~noj obali Luda{kog<br />
jezera, ve} dva veka odoleva<br />
svim promenama.<br />
Biti{e izdvojen od svakodnevice,<br />
u nasequ Nosa, u<br />
selu Hajdukovo, skriven u<br />
samom srcu Specijalnog rezervata<br />
prirode „Luda{“.<br />
Na ovom sala{u vreme kao<br />
da stoji. U „ku}i ~amaca“,<br />
kako se nekad sala{ zvao,<br />
posledwi ~amxija bila je<br />
Er`ebet Salma, kojoj su<br />
priroda, ~ist vazduh, zdrava<br />
hrana i posao koji je volela<br />
omogu}ili da do`ivi<br />
96 godina.<br />
A, da je I{tvan Na|, nekada{wi<br />
vlasnik sala{a,<br />
bio dovitqiv i lukav ~ovek,<br />
mo`e se suditi po tome<br />
{to je stekao nadimak Roka<br />
(na ma|a<strong>rs</strong>kom to zna~i -<br />
lisica). Po tom wegovom<br />
nadimku je i „ku}a ~amaca“<br />
dobila ime „Rokin sala{“<br />
ili „Roka tawa“.<br />
NA „Rokin sala{“ jo{<br />
nije stigla elektri~na<br />
energija, niti ovde ikome<br />
ona nedostaje. Nema struje,<br />
ali zato ima starinskih jela<br />
i kola~a ispe~enih u<br />
furuni, ima oxaka na tr{-<br />
~anom krovu<br />
“panonske ku}e”, kojoj je<br />
o~uvan ambijentalni izgled;<br />
ima arhai~nih ogwi-<br />
{ta, gusaka i morki u dvori{tu,<br />
krava i kowa u<br />
{talama... Na sala{u je etnomuzej<br />
sa zbirkom od oko<br />
800 eksponata. Arheolo{-<br />
ki predmeti su prona|eni<br />
KAKO SE STI@E<br />
u okolini jezera. Tu je i<br />
zbirka posve}ena prirodnim<br />
vrednostima rezervata<br />
„Luda{“, koji je stani-<br />
{te retkih ptica i biqnih<br />
v<strong>rs</strong>ta.<br />
SLU@E se na ovom sala{u<br />
doma}i specijaliteti i doma}a<br />
pi}a. Mogu}e je kupawe<br />
u jezeru, vo`wa<br />
~amcima, pecawe,<br />
{etwa, brawe vo-<br />
}a, hrawewe doma}ih<br />
`ivotiwa,<br />
u`ivawe u<br />
prizoru retkih<br />
divqih<br />
`ivotiwskih<br />
v<strong>rs</strong>ta...”Rokin sala{“<br />
~ine dva sala{a<br />
u jednom. Jedan,<br />
star oko 200<br />
godina, va`i za<br />
spomenik kulture, i vlasni{tvo<br />
je Udru`ewa gra-<br />
|ana „Etno lajf“.<br />
ETNOLO[KA zbirka na<br />
„Rokinom sala{u“ ima za<br />
ciq da prika`e `ivot na<br />
vojvo|anskim sala{ima na<br />
prekretnici 19. i 20. veka i<br />
da sa~uva<br />
vrednu arhitektonsku<br />
i<br />
gra|evinsku ba{tinu. Mladi<br />
ovde ~esto dolaze na jednodnevne<br />
izlete, ekskurzije,<br />
u radionice, kampove...<br />
Po starom sala{u, obe ku}e<br />
se nazivaju „Rokin sala{“,<br />
iako je pravo ime drugog,<br />
seoskog doma}instva,<br />
starog 60<br />
godina, zap<br />
r a v o<br />
„Salma“.<br />
OVA ku-<br />
}a je registrovana<br />
kao poqoprivredno<br />
dobro, i u slu`bi je seoskog<br />
turizma. Sobe u<br />
„ROKIN sala{“ nalazi se na isto~noj obali Luda{kog<br />
jezera, na 16 kilometara od Subotice. Dolaze}i iz<br />
pravca Pali}a ka Horgo{u, na izlasku iz sela<br />
Hajdukovo, kod table „Rokin sala{“ treba skrenuti<br />
desno i pratiti vidqive putokaze, koji vode pravo<br />
do ulaza na sala{ i do etnomuzeja.<br />
Sala{ se mo`e posetiti od 15. aprila do 31. oktobra,<br />
kada je otvoren za posetioce svakoga dana od 10 do 17<br />
~asova. Informacije: 024/541-686, 064/12-23-504,<br />
I{tvan Hulo, etnolife@eunet.<strong>rs</strong>, www.etnolife.org<br />
woj se izdaju posredstvom<br />
turisti~ke agencije<br />
„Sam-tu<strong>rs</strong>“ iz Subotice.<br />
„ROKIN SALA[“ je oaza<br />
za odmor i rekreaciju u netaknutoj<br />
prirodi koja pru-<br />
`a izuzetne<br />
mogu}-<br />
Nema struje,<br />
ali zato ima<br />
starinskih jela<br />
nosti za<br />
jednodnevne<br />
izlete,<br />
|a~ke ekskurzije,<br />
stru~na<br />
predavawa i seminare. Ovde<br />
mogu da se organizuju<br />
svadbe, porodi~ne sve~anosti,<br />
banketi, godi{wice i<br />
sve~ani ru~kovi... N. N.
20 ^ETVRTAK, 15. OKTOBAR 2009.<br />
IDEALNO VOJVO\ANSKO MESTO ZA PORODI^NI ODMOR<br />
''CVEJIN<br />
SALA[''<br />
Jelovnik iz<br />
spomenara<br />
Brend sala{a je pita sa orasima<br />
^ardak, stari predmeti<br />
Dragan Stojanovi}<br />
Darko Dozet<br />
SVOJU<br />
autenti~nost<br />
„Cvejin sala{„ u Bege-<br />
~u, na putu Novi Sad -<br />
Ba~ka Palanka, uspeo je da<br />
zadr`i uprkos modernizaciji<br />
i sve ve}im prohtevima<br />
turista. Sala{ odi{e<br />
duhom s po~etka pro{log<br />
veka, kada je i sagra|en.<br />
Rusti~no dvori{te, `ivina,<br />
psi, ambar pun kukuruza,<br />
stara ku}a, miris sve-<br />
`e spremqene hrane... Neki<br />
bi rekli pravo selo, ali<br />
ima onih za koje je takvo<br />
mesto istinski raj. Doma-<br />
}ini ba{ takve goste pozivaju<br />
na nezaboravan, ali<br />
krajwe miran i opu{ten<br />
odmor. Doma}ini tvrde da<br />
je sala{ idealan za porodi~ne<br />
skupove zatvorenog<br />
ko godina odlu~ila da sve to<br />
otvori za javnost. Starinski<br />
sala{ wenih roditeqa<br />
je tako postao autenti~no<br />
turisti~ko odredi{te.<br />
VELIKO dvori{te, po<br />
kojem {etaju morke, patke,<br />
koko{ke, }urke, psi i ma~ke,<br />
okru`eno je {umom i<br />
kukuruzima. Ako se odlu-<br />
~ite da iza-<br />
|ete iz dvori{ta,<br />
lako<br />
}ete do}i do<br />
Dunava i ~uvene<br />
Bege~ke<br />
jame ili bogatih<br />
lovnih<br />
terena. U sala{a<strong>rs</strong>koj<br />
ponudi su i<br />
lov, pecawe,<br />
{etwa do<br />
obli`weg<br />
ribwaka,<br />
~arda „Dunavac“,<br />
poseta<br />
manastiri-<br />
KAKO SE STI@E<br />
INFO<br />
CENA punog pansiona<br />
za jednu osobu je 1.800<br />
dinara. U cenu su<br />
ura~unati sme{taj,<br />
doru~ak, ru~ak i ve~era,<br />
koje slu`e doma}ini.<br />
tipa, ali i poslovne dogovore,<br />
onako „na miru“.<br />
U DVORI[TU je stub iz<br />
rimskog perioda i ogroman<br />
hrast star vi{e od sto godina.<br />
Vlasnica sala{a Zvonimirka<br />
Cveji} je pre nekoli-<br />
„CVEJIN sala{“ se nalazi<br />
na samom ulazu u Bege~.<br />
Udaqen je 18 kilometara<br />
od Novog Sada, na putu ka<br />
Ba~koj Palanci, pre<br />
ulaska u selo. Adresa i<br />
informacije: Bege~,<br />
Nikole Tesle 2,<br />
021/898-045, 063/538-976.<br />
ma, vo`wa skelom....<br />
Ovde je u`ivawe u hrani<br />
iz bakine kuhiwe uvek zagarantovano.<br />
Specijaliteti<br />
ku}e su supa i pa{teta od<br />
fazana. Doma}a rakija na<br />
po~etku je neizbe`na, kao i<br />
pita sa sirom, a onda sledi<br />
ru~ak po nedeqnom redu.<br />
PITA sa orasima je brend<br />
„Cvejinog sala{a“, a tu su<br />
uvek i kuvano jare}e meso, jaretina<br />
sa krompirima pod<br />
sa~em, gula{, pita od vi{awa,<br />
krofne i nekoliko v<strong>rs</strong>ta<br />
salata. Nikako se ne treba<br />
odre}i doma}eg vina, ~uvene<br />
{trudle sa makom,<br />
krofni sa „kragnom“, ~orbi,<br />
rinflaj{a... Sve ba{<br />
kao u pesmi.<br />
IAKO je ovo doma}instvo<br />
znatno skromnije od<br />
popularnih i, mora se re-<br />
}i, modernih sala{a, duh<br />
POGODNO ZA PRIJATEQE<br />
POSETIOCIMA su na raspolagawu dvokrevetna soba i dve jednokrevetne,<br />
uz napomenu da se izdaju samo sve sobe zajedno. U okviru sme{taja su kuhiwa i<br />
kupatilo. Objekat je, zbog toga, pogodan za boravak i odmor porodice ili grupe<br />
prijateqa, jer sobe dele kupatilo i kuhiwu.<br />
starine i proverenih recepata<br />
te{ko se mo`e zameniti<br />
novim sadr`ajima.<br />
POSEBNO je zanimqivo<br />
videti stari ~ardak, kao i<br />
prostorije u kojima doma-<br />
}ini primaju posetioce,<br />
zatim stare predmete, fotografije<br />
iz pro{lih vremena,<br />
slike „naivaca“...<br />
Cela atmosfera odi{e<br />
starinom i duhom Vojvodine<br />
koju poznajemo samo iz<br />
pri~a ili iz filmova.
22 ^ETVRTAK, 15. OKTOBAR 2009.<br />
''PERKOV<br />
SALA[''<br />
B. B. Miji}<br />
laze gosti iz raznih krajeva<br />
Srbije, Evrope i Amerike.<br />
"P<br />
ERKOV SALA[" se Naj~e{}i su Rusi, Moldavci,<br />
ali je bilo i Amerikana-<br />
prostire na devet<br />
hektara. Podignut<br />
je pre 70 godina i nije Osim prelepog ambijenta<br />
ca, Danaca, Norve`ana...<br />
mnogo obnavqan. Zadr`ao podno Fru{ke gore, goste<br />
je autenti~an izgled. Novina<br />
je samo struja, dok su pi}e.<br />
privla~e doma}a hrana i<br />
spoqni ambijent i unutra- - SVI obo`avaju doma}e<br />
{wi enterijer ku}e ostali rezance u pile}em paprikaautenti~ni,<br />
kao pre mnogo {u. Ve}ina sve to dobro „zalije“<br />
doma}im vinom i ra-<br />
decenija.<br />
- Najpre je postojala ideja<br />
da sala{ uredimo samo za tambura{i goste je nemogu}e<br />
kijom. A, tek kada stignu<br />
Jedu u slast hleb i mast<br />
Rezanci u pile}em paprika{u Najve}i problem - nedostatak soba<br />
na{e potrebe. Da nas „`eqa<br />
mine“ za prohujalim<br />
vremenima. Potom sam dovodio<br />
svoje poslovne prijateqe<br />
da zajedni~ki "danemo<br />
du{om". Oni me i nagovori{e<br />
da kasnije krenem u<br />
seoski turizam - zadovoqno<br />
}e penzionisani trgovac<br />
Nikola Ivani}, vlasnik<br />
„Perkovog sala{a“.<br />
- SADA - dodaje Ivani} -<br />
vidim da povratka nema. Do-<br />
oterati ku}i. Zasada nam je<br />
jedini problem {to nemamo<br />
pansione za preno}i{te, jer<br />
interesovawe postoji - obja-<br />
{wava Nikola.<br />
Ovaj autenti~ni sala{<br />
okru`en je nepreglednim<br />
NERADIN OKRU@EN MANASTIRIMA<br />
VARO[ICA Neradin se nalazi na obroncima Fru{ke gore. Poznata<br />
je kao grad trgovaca i zanatlija, vinara i vinogradara, a u woj je<br />
1842. godine osnovana prva srpska ~itaonica. U okolini su<br />
manastiri Staro i Novo Hopovo, Jazak, Vrdnik, Velika Remeta,<br />
SVE JE AUTENTI^NO KAO PRE VI[E OD SEDAM DECENIJA<br />
Grgeteg i Kru{edol i drugi, kao i bawa Vrdnik i Sremski<br />
Karlovci.<br />
Sala{ je kao vojvo|anski raritet uvr{ten u turisti~ku ponudu<br />
pokrajine, pa ovde sve ~e{}e navra}aju i stranci.<br />
KAKO SE STI@E<br />
''Perkov sala{''<br />
se nalazi na ulazu<br />
u selo Neradin.<br />
Tri kilometra je<br />
udaqen od puta<br />
Ruma - Novi Sad,<br />
sa skretawem<br />
u Irigu.<br />
INFO<br />
Vlasnik Nikola<br />
Ivani}.<br />
Prihvat do 30 gostiju.<br />
Najave grupnih poseta<br />
jedan dan ranije.<br />
Kompletan meni od<br />
500 do 1.200 dinara<br />
Nedeqni srema~ki<br />
ru~ak: pile}a supa,<br />
sok, pohovana<br />
piletina, {trudla.<br />
Glavno jelo: pile}i<br />
paprika{ sa doma}im<br />
rezancima uz obiqe<br />
paradajza ili salate<br />
od kupusa sa qutim<br />
papri~icama.<br />
Pi}e: doma}e vino<br />
i rakija<br />
Informacije:<br />
063/712-37-76,<br />
perkovsalas@yahoo.com<br />
poqima, bre`uqcima i {umama,<br />
i pru`a jedinstven<br />
do`ivqaj pravog sremskog<br />
ambijenta. Posetioci }e se<br />
kroz pri~u sa raspolo`enim<br />
doma}inima, a uz neizbe`nu<br />
~a{icu doma}e rakije<br />
ili soka i sve`e ispe~ene<br />
kiflice, pite ili kola~e,<br />
upoznati sa kulturom, istorijom<br />
i tradicijom ovog dela<br />
Srema.<br />
NA sala{u postoji i etnolo{ka<br />
zbirka, debela hladovina<br />
za u`ivawe, kao i<br />
prodaja suvenira. Zainteresovani<br />
posetioci mogu da<br />
nau~e kako se prave doma}i<br />
xemovi, slatko i sokovi, ali<br />
i da po|u u {etwu okolnim<br />
predelima, sakupqaju lekovito<br />
biqe ili jednostavno<br />
da u`ivaju.<br />
Posebna atrakcija sala{a<br />
je velika kolekcija starih<br />
fotografija, stare opreme i<br />
alata za obradu zemqe, starog<br />
name{taja i ru~no pravqenih<br />
prekriva~a za krevete,<br />
starih vi{e od dva veka.<br />
OKRU@EWE sala{a krasi<br />
manastir Grgeteg, jedan od<br />
najstarijih i najlep{ih manastira<br />
u Srbiji. U okviru<br />
manastira nalazi se crkva<br />
posve}ena svetom Nikoli,<br />
koja ~uva ~udotvornu ikonu<br />
majke Bo`je Trojeru~ice, za-<br />
{titnice Fru{ke gore i<br />
wenih manastira.<br />
Po tradiciji,<br />
gosti prilikom<br />
posete<br />
sala-<br />
{u mogu da<br />
probaju dobru<br />
doma}u<br />
rakiju kao i<br />
razne v<strong>rs</strong>te doma}eg<br />
peciva,<br />
koje nisu imali<br />
prilike da probaju<br />
na drugim mestima.<br />
Na sala{u se mo`e boraviti<br />
samo u toku dana, jer soba<br />
za preno}i{te nema. Ipak<br />
treba ga posetiti, jer pru`a<br />
pravu pao<strong>rs</strong>ku atmosferu,<br />
ima dobre hrane i pi}a, sve<br />
spremqeno po doma}em, tradicionalnom<br />
receptu.<br />
OVDE mo`ete dobiti i pomalo<br />
zaboravqen specijalitet:<br />
'leba, masti i aleve paprike.<br />
Ako ste, pak, siti i<br />
napiti, mo`ete se izle`avati,<br />
u`ivati u pogledu i ~istom<br />
vazduhu, ili }askati sa<br />
doma}inima, koji i te kako<br />
imaju {ta da ka`u.
12 ^ETVRTAK, 15. OKTOBAR 2009. ^ETVRTAK, 15. OKTOBAR 2009. 13<br />
^ARDE<br />
OD BEZDANA<br />
DO BE[KE<br />
PIKEC<br />
BEZDAN - DUNAV<br />
Vikend-naseqe<br />
Bara~ka bb<br />
025/819-909<br />
025/819-947<br />
KOD CARINE<br />
BEZDAN - DUNAV<br />
Carinske<br />
kolonije bb<br />
025/819-960<br />
Najpoznatije i najukusnije<br />
dunavske ribe: ke~iga, som,<br />
smu|, {aran, deverika,<br />
{tuka, babu{ka,<br />
tolstolobik, mrena...<br />
[EBE[FOK<br />
BEZDAN<br />
025/810-200<br />
063/538-244<br />
BRUNAI<br />
KUPUSINA<br />
Vikend-naseqe<br />
Buxak bb<br />
064/238-22-75<br />
VELIKA<br />
^ARDA<br />
BEZDAN - DUNAV<br />
025/819-957<br />
025/819-977<br />
VAGONI<br />
APATIN<br />
Dunavska 19<br />
[TUKA<br />
KUPUSINA<br />
Mono{to<strong>rs</strong>ki dunavac<br />
064/219-69-93<br />
HAR^A[<br />
APATIN<br />
Dunavska obala bb<br />
025/773-024<br />
[ARAN<br />
APATIN<br />
Kru`ni nasip 31<br />
025/774-113<br />
PLAVI<br />
DUNAV<br />
FUTOG<br />
Riba<strong>rs</strong>ka bb<br />
021/895-497<br />
ANDRI]<br />
SOMBOR<br />
Kanalska obala bb<br />
025/23-055<br />
ZLATNA<br />
KRUNA<br />
APATIN<br />
Ive Lole Ribara bb<br />
025/773-731<br />
025/776-429<br />
RAN^<br />
BO\ANI<br />
Berava bb<br />
021/776-358<br />
062/469-881<br />
FLORIDA<br />
BA^KA PALANKA<br />
Ive Lole Ribara 150<br />
021/750-371<br />
KOD<br />
NE]KA<br />
BA^KO NOVO SELO<br />
Dunavska 2<br />
021/779-208<br />
JOLE<br />
BANO[TOR<br />
Toze Markovi}a bb<br />
063/562-390<br />
DUNAV<br />
^ARDA<br />
BA^KA PALANKA<br />
Broda<strong>rs</strong>ko naseqe bb<br />
021/750-800<br />
KALO[<br />
^ARDA<br />
BA^KA PALANKA<br />
Pristani{na<br />
zona - bager 2<br />
021/6043-969<br />
KOD<br />
BRA[E<br />
BEGE^<br />
Bege~ka jama 56<br />
021/899-111<br />
BEGE^KA<br />
JAMA<br />
BEGE^<br />
Bege~ka jama 1<br />
021/899-618<br />
021/898-474<br />
AKVA<br />
DORIA<br />
PETROVARADIN<br />
Kameni~ki put bb<br />
021/64-33-11<br />
BATA<br />
PE@O<br />
NOVI SAD<br />
Kamewar bb<br />
021/402-110<br />
SPLAV<br />
DUNAVAC<br />
FUTOG<br />
^erevi}ka skela<br />
021/895-406<br />
OBADOV<br />
NOVI SAD<br />
Priobalska bb -<br />
Kamewar 3<br />
063/594-604<br />
021/403-979<br />
KOD<br />
MA^KA<br />
SREM. KAMENICA<br />
Dvor 4<br />
064/315-70-52<br />
DUNAV<br />
SREM. KARLOVCI<br />
Dunavska 5<br />
021/884-008<br />
021/883-735<br />
KAMEWAR<br />
NOVI SAD<br />
Stari Kamewar 83<br />
021/468-409<br />
SIDRO<br />
BE[KA<br />
Dunavska obala bb<br />
021/889-099<br />
022/570-521<br />
ARKAW<br />
NAKRAJ SVETA<br />
KOVIQ<br />
021/413-249<br />
SUWOG<br />
^ARDA<br />
HAJDUKOVO<br />
Prvomajska bb<br />
024/758-083<br />
POGLED<br />
NOVI SAD<br />
Riba<strong>rs</strong>ko ostrvo 5<br />
021/468-524<br />
SREMSKI<br />
KUTAK<br />
SREM. KARLOVCI<br />
Dunavska 3a<br />
064/613-08-02<br />
021/882-445<br />
^ARDE<br />
NA SEVERU<br />
BA^KE<br />
GUQA[<br />
^ARDA<br />
[UPQAK<br />
Prespanska 12<br />
024/758-093<br />
ALASKA<br />
BARKA<br />
NOVI SAD<br />
Riba<strong>rs</strong>ko ostrvo 4<br />
021/466-979<br />
NEPTUN<br />
PETROVARADIN<br />
Ribwak - Dowi put 15<br />
021/643-56-74<br />
RIBQA<br />
^ARDA<br />
PALI]<br />
Obala Lajo{a<br />
Verme{a bb<br />
024/753-447<br />
Ribqi paprika{<br />
Za ~etiri osobe je potrebno:<br />
2 kg o~i{}enog {arana ili me{ane ribe ({aran, som, ke~iga, {tuka)<br />
200 gr iseckanog crnog luka<br />
1 ka{ika qute mlevene paprike<br />
4 ka{ike slatke mlevene paprike<br />
1 ka{ika soli i<br />
0,5 dl kuvanog paradajza<br />
Sve to se stavi u kotli} i prelije se sa dva litra hladne vode, a<br />
zatim - na vatru! Za paprika{ je najboqa vatra od crvene vrbe i<br />
topole. Ispod kotli}a se napravi „piramida“ od drveta, i kad<br />
ona izgori u jakom plamenu - gotov je i paprika{! Kuva se 40-50<br />
minuta. Na kraju se ~orba zgusne, a posledwih od pet do deset<br />
minuta paprika{ kqu~a i „{apu}e“. Na sto se iznosi u kotli}u i<br />
slu`i uz doma}e rezance, koji se mese od belog bra{na i 15 jaja.<br />
Paprika{ se priprema tokom cele godine, a posebna je dra`<br />
kada se kuva na otvorenom prostoru, pored ~arde.<br />
Bela alaska ~orba<br />
Za deset osoba je potrebno:<br />
3 kg o~i{}ene me{ane ribe<br />
4 glavice crnog luka<br />
2 sitno iseckane qute papri~ice<br />
4 cele qute papri~ice<br />
3 ka{ike sir}eta<br />
1 ka{i~ica mlevenog bibera<br />
3 lista lorbera, so<br />
5 litara vode<br />
Riba, za~ini i voda zajedno se stavqaju u<br />
kotli} i kuvaju 45 minuta na jakoj vatri.<br />
Pred kraj kuvawa, u ~orbu mogu da se dodaju<br />
dva umu}ena jajeta.^orba se kuva iskqu~ivo<br />
u kotli}u, a slu`e je u ~ardi „Arkaw“ u<br />
Koviqu.<br />
Pr`ene deverike<br />
IAKO se bela riba iz Dunava ne smatra toliko<br />
kvalitetnom da bi se gost u ~ardama odu{evio, stari<br />
alasi su jedno od najukusnijih jela pravili ba{ od te ribe.<br />
Uzima se obi~no deverika, ali to mogu biti kara{, babu{ka ili krupa~ica,<br />
pa se, posle ~i{}ewa, isecka po le|ima na sitne recke, da koske, koje ove ribe<br />
imaju, ne bi predstavqale problem za grlo.<br />
Riba se, posle pripreme, posoli, po `eqi se mo`e uvaqati u bra{no pome{ano<br />
s alevom paprikom i stavqa se u tigaw sa sviwskom ma{}u, dok ne porumeni.<br />
Danas se mo`e pe}i i u fritezi, a koristi se sve ~e{}e suncokretovo uqe.<br />
Stari alasi su o~i{}enu deveriku naj~e{}e stavqali na ra`aw i pekli pored<br />
`ara nagorelih paweva, na samoj obali Dunava.<br />
Riba se sprema u koli~ini koliko dru{tvo mo`e da pojede i obi~no se danas u<br />
~ardama poslu`uje kao „desert“, odnosno neko vreme posle jela.<br />
Posle ovog specijaliteta, najvi{e prijaju hladni {priceri.<br />
(Preuzeto iz kwige novosadskog publiciste Miroslava Bo`ina „^arde na Dunavu“)