Uzemny generel dopravy - Piešťany
Uzemny generel dopravy - Piešťany
Uzemny generel dopravy - Piešťany
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
2010<br />
STU Bratislava, Katedra DOS Stavebnej fakulty – Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany – Návrh, 2010<br />
Slovenská technická univerzita v Bratislave<br />
Stavebná fakulta<br />
Katedra dopravných stavieb<br />
ÚZEMNÝ GENEREL DOPRAVY<br />
MESTA PIEŠŤANY<br />
Etapa: II.e)<br />
Návrh rozvoja<br />
Energeticky, ekonomicky a environmentálne úsporné pozemné<br />
komunikácie a dopravné plochy, VEGA, č. 1/0401/10<br />
Objednávateľ: Mesto Piešťany, Referát územného rozvoja<br />
Námestie SNP 3, 921 45 Piešťany<br />
Zhotoviteľ: STU Bratislava, Vazovova 5, 812 43<br />
Bratislava, pracovisko: Katedra dopravných<br />
stavieb, Stavebná fakulta, Radlinského 11,<br />
813 68 Bratislava<br />
Číslo zákazky: Zmluva o dielo č. P221<br />
Zodpovedný riešiteľ úlohy: RAKŠÁNYI Peter, Ing., PhD.<br />
marec 2010<br />
1
STU Bratislava, Katedra DOS Stavebnej fakulty – Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany – Návrh, 2010<br />
Tabuľkové prílohy správy:<br />
1 – Porovnanie variantného zaťaženie KS mesta<br />
2
STU Bratislava, Katedra DOS Stavebnej fakulty – Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany – Návrh, 2010<br />
Tabuľkové prílohy správy:<br />
2 – Návrh etapizácie opatrení a zámerov rozvoja<br />
dopravnej infraštruktúry<br />
3
STU Bratislava, Katedra DOS Stavebnej fakulty – Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany – Návrh, 2010<br />
Tabuľkové prílohy správy:<br />
3 – Návrh zmien územného plánu mesta Piešťany<br />
a jeho doplnkov<br />
(nových zámerov) dopravnej infraštruktúry<br />
4
Objednávateľ:<br />
Zhotoviteľ:<br />
Číslo zákazky:<br />
Mesto Piešťany, Referát územného rozvoja<br />
Námestie SNP 3, 921 45 Piešťany<br />
STU Bratislava, Vazovova 5, 812 43 Bratislava<br />
pracovisko: Katedra dopravných stavieb,<br />
Stavebná fakulta, Radlinského 11, 813 68 Bratislava<br />
Zmluva o dielo č. P221<br />
ÚZEMNÝ GENEREL DOPRAVY<br />
MESTA PIEŠŤANY<br />
Etapa: II.e)<br />
Návrh rozvoja<br />
Bratislava, marec 2010
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 2<br />
Objednávateľ:<br />
Zhotoviteľ:<br />
Mesto Piešťany, Námestie SNP 3, 921 45 Piešťany<br />
STU Bratislava, Vazovova 5, 812 43 Bratislava<br />
pracovisko: Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta,<br />
Radlinského 11, 813 68 Bratislava<br />
Číslo zákazky:<br />
Zmluva o dielo č. P221<br />
MsÚ zmluva č: 3280803<br />
ÚZEMNÝ GENEREL DOPRAVY MESTA PIEŠŤANY<br />
Pracovná etapa II.e):<br />
NÁVRH ROZVOJA<br />
Aplikácia výskumu: Energeticky a ekonomicky úsporné, environmentálne únosné<br />
pozemné komunikácie a dopravné plochy, VEGA: 1/0401/10<br />
Zodpovedný riešiteľ úlohy:<br />
Riešiteľský kolektív:<br />
Ing. Peter RAKŠÁNYI, PhD.<br />
Ing. Milan ONDROVIČ, PhD., chodci/cyklisti/grafika<br />
Ing. Peter ĽOS<br />
– alternatívne systémy<br />
Ing. arch. Peter VAŠKOVIČ – urbanizmus<br />
Ing. Oto JANÍK, CSc.<br />
– trendy, prognóza<br />
Ing. Tomáš KYSEĽ<br />
– prepravné vzťahy<br />
Odborná spolupráca: Doc. Ing. Katarína BAČOVÁ, PhD. – konštrukcie<br />
RNDr. Michal BABIAR<br />
– demografia<br />
Ing. Dušan MRVA<br />
– energetika<br />
Ing. Ľudovít AUGUSTÍN<br />
– ţeleznice<br />
Mgr. art. Lucia BOLJEŠIKOVÁ – UP Moravany<br />
Ing. František STOLÁRIK – letecká doprava<br />
Ing. Ján BELEŠ<br />
- splavnenie rieky Váh<br />
Ing. Peter MUŠEC<br />
– PC grafika<br />
Vedúci Katedry dopravných stavieb: Prof. Ing. Bystrík BEZÁK, PhD.<br />
Bratislava, marec 2010
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 3<br />
Obsah<br />
1. ÚVOD, ZADANIE ÚLOHY strana : 6<br />
2. METODIKA UGD 6<br />
3. VÝCHODISKÁ PRE ÚGD mesta Piešťany 8<br />
3.1 Zhodnotené známe dodané podklady 9<br />
3.2 Literatúra 10<br />
3.3 Vymedzenie územia 10<br />
3.4 Širšie – nadregionálne vzťahy, Záväzná časTI: KURS, ÚP-VUC TSK, 11<br />
3.5 Socio-demografické podmienky rozvoja mesta Piešťany 15<br />
3.5.1 Prognóza vývoja obyvateľstva 15<br />
3.5.2 Prognóza vývoja trhu práce a zamestnanosti 17<br />
3.5.3 Denne prítomné obyvateľstvo 18<br />
3.6 Hospodársky potenciál mesta a subregiónu Piešťany 19<br />
3.7 Ekologické podmienky rozvoja mesta 20<br />
3.8 Územno-technické podmienky 21<br />
3.9 Ţelezničná infraštruktúra 22<br />
3.10 Potenciál zóny letiska Piešťany 23<br />
4. PROGNÓZA A SCENÁRE ROZVOJA 24<br />
4.1 Prognóza <strong>dopravy</strong> a dopady na komunikačnú sieť podľa ÚP 24<br />
4.2 Varianty vízie a ciele udrţateľnosti pre mesto Piešťany 30<br />
5 DVA KONCEPTY ROZVOJA 43<br />
5.1 Invariantné prvky konceptov ÚGD 43<br />
5.2 Charakteristiky dvoch konceptov ÚGD mesta Piešťany 43<br />
6 NÁVRH ÚGD MESTA PIEŠŤANY 47<br />
6.1 KVALITA DOPRAVNEJ SIETE A ZARIADENÍ 47<br />
6.1.1 Rozvoj ţelezničnej <strong>dopravy</strong>, Rozvoj leteckej <strong>dopravy</strong>, Rozvoj vodnej <strong>dopravy</strong> 48-51<br />
6.1.4 Regionálne cestné komunikácie v meste 51<br />
6.2 Ekologické zásady na dopravnej sieti mesta 51<br />
6.3 Územný priemet návrhu komunikačnej siete mesta 53<br />
6.3.1 ZAKOS – základná komunikačná sieť 53<br />
6.3.2 B3 - zberno-obsluţný polokruh centra mesta – súčasť ZAKOS 54<br />
6.3.3 Mestské bulváre B3 – súčasť ZAKOS 54<br />
6.3.4 Zberno-obsluţné komunikácie B3 – súčasť ZAKOS 55<br />
6.4 CMZ, ulice a námestia s upokojenou dopravou 56<br />
6.4.1 Rozšírenie jestvujúcej pešej zóny Námestie Slobody-Winterova 57<br />
6.4.2 Pešie zóny miestneho významu 58<br />
6.5 DOKOS – doplnková komunikačná sieť 60<br />
6.5.1 Obchodné ulice funkcie C1 61<br />
6.5.2 Obsluţné komunikácie funkcie C2 62<br />
6.5.3 Obsluţné prístupové MK – C3 63<br />
6.6 Hromadná doprava 63<br />
6.7 Alternatíva cyklisti a chodci, fiakre a rikše 67<br />
6.7.1 Cyklistická doprava 67<br />
6.7.2 Pešie a netradičné dopravné druhy v kúpeľnom meste 69<br />
6.7.3 Záchytné parkoviská, parkovacie garáţe a city-logistika 70<br />
7. NÁVRH ETAPIZÁCIE ROZVOJOVÝCH ZÁMEROV 72<br />
8. NÁVRH NA ZMENY A DOPLNKY ÚPD 74<br />
9. ODPORÚČANIA ÚGD MESTU PIEŠŤANY 75
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 4<br />
Poďakovanie<br />
Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany je dielo integrovaného plánovania <strong>dopravy</strong>, ktoré<br />
spočíva v harmonizácii vzťahov podstatných zložiek priestoru, predovšetkým urbánnej<br />
štruktúry, krajiny, a záujmov vlastníkov, správcov aj občanov. Dovoľujeme si preto vysloviť<br />
poďakovanie za tvorivý prístup a spoluprácu na predmetnej úlohe v rokoch 2008 – 2010<br />
najmä pracovníkom Mestského Úradu Piešťany a komisiám Mestského Zastupiteľstva pre<br />
dopravu a bezpečnosť, životné prostredie, rozvoj, záujemcom o zlepšenie systému MHD<br />
a SAD, zástupcom Policajného zboru, Cyklistického klubu, ochrany prírody a krajiny,<br />
podnikateľom s jasnými zámermi, ale najmä tým občanom, ktorí formulovali svoje<br />
požiadavky a konštruktívne pripomienkovali naše návrhy v jednotlivých fázach tvorby ÚGD.<br />
Verím, že dielo bude mať pokračovanie v nami naznačených krokoch, s cieľom dosiahnutia<br />
dlhodobo udržateľnej kvality života v uliciach a námestiach mesta. Európsky projekt<br />
SNOWBALL otvoril možnosti spolupráce slovenských miest s partnermi v Holandsku,<br />
Nemecku, Španielsku, Taliansku. Medzinárodné aktivity chceme ďalej rozvíjať<br />
na modelových lokalitách viacerých slovenských miest v novom projekte mestských<br />
bulvárov, rozšírením pôvodného tímu o mestá z Rakúska, Čiech, Slovinska a Maďarska.<br />
Garantom riešenia bezpečnosti na prieťahoch ciest mestami by mala byť Slovenská správa<br />
ciest a CDV Brno. Piešťany s bulvármi ciest I/61 a II/499, námestiami a obchodnými ulicami<br />
plnými chodcov, cyklistov a zelene, môžu túto spoluprácu obohatiť vlastnými skúsenosťami.<br />
Venovanie<br />
Počas riešenia tejto úlohy som často myslel na môjho otca.<br />
Ing. Mikuláš Rakssányi (1919-1996), venoval celý svoj produktívny život Piešťanom: 50-te<br />
roky z Bratislavy najprv na Banku, neskôr sťahovanie sa s manželkou Valériou a dvomi<br />
deťmi do Lesníckej kolónie, ktorej dostavbu, ale aj úpravy životného prostredia si lesní<br />
inžinieri Lesostavu a Taxácie organizovali sami. Tak vzniklo (1960) aj „Rakšániho“ námestie<br />
v starých Piešťanoch, dnes priestor Pod Párovcami – Bodona – kostol Sv. Štefana. Roky<br />
1960-1970 boli pre Lesy transformačné, vznikol PSTR a neskôr Poľnohospodárske stavby s<br />
kvalitatívnou prestavbou zóny Za Bodonou a prvé átriové domy Za valom. Aktivity volejbalových<br />
turnajov spolu so známymi osobnosťami: Dušek, Dubovský, Cicuttovci, Zelenay, Lipka,<br />
Čentík, prinášali otcovi radosť, ale aj nové možnosti projektovo-sadovníckej realizácie vo<br />
voľnom čase. Mali sme tú česť, hoci v neprajných politických a hospodárskych podmienkach,<br />
budovať niečo pre naše zamilované Piešťany: zameranie a terénno-sadovnícke úpravy<br />
priestoru amfiteátra, projekty MK v Moravanoch a na Banke, projekt a realizácia cesty,<br />
chodníkov a schodov na Červenú vežu. Asi najzaujímavejší projekt bola doprava termálnej<br />
vody do bazénov rekreačného areálu Sĺňava II. Aj parcelácia kopca Červená Veža mala<br />
svoje plody. Hmotné v podobe 2-podlažnej chaty, duchovné v inšpiratívnych pohľadoch na<br />
krajinu zhora. Mikuláš Rakssányi totiž celý život popri rodine, zasvätil aj krajinomaľbe.<br />
Pohľadom z Červenej Veže predchádzali olejomaľby kúpeľnej kaplnky, kolonádového mosta,<br />
ale aj silueta Zárub, Vítka či zákutí piešťanských parkov a meandrov Váhu.<br />
Rodák z Oravy, pôvodom Turčan si zamiloval Alexyho Piešťany, mame Valérii sa nepodarilo<br />
Mikuláša prehovoriť k návratu do jej Bratislavy. Tam za nimi smútim ja.<br />
Česť ich pamiatke!<br />
V Bratislave, 31. marca, 2010<br />
P.R.
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 5<br />
V textovej, tabuľkovej a grafickej časti ÚGD sa pouţívali nasledovné jednotné a špecifické značky<br />
a skratky z terminológie územného a dopravného plánovania a legislatívy:<br />
Všeobecné<br />
ÚPD<br />
ÚPP<br />
ÚGD<br />
GDP<br />
ÚPN<br />
CMO<br />
CMZ<br />
UO<br />
UR<br />
ZAKOS<br />
DOKOS<br />
IAD<br />
HD<br />
MHD<br />
RD<br />
SAD<br />
ŢSR<br />
SSC<br />
LÚ<br />
ČSPL<br />
ISHD<br />
MOK<br />
MUK<br />
Územnoplánovacia dokumentácia<br />
Územnoplánovacie podklady<br />
Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong><br />
Generálny dopravný plán<br />
Územný plán mesta<br />
centrálny mestský okruh<br />
centrálna mestská zóna – riešené centrum mesta<br />
urbanistický obvod<br />
územné rozhodnutie<br />
základná komunikačná sieť<br />
doplnková komunikačná sieť<br />
individuálna automobilová doprava<br />
hromadná doprava<br />
mestská hromadná doprava<br />
regionálna doprava<br />
Slovenská autobusová doprava<br />
Ţeleznice Slovenskej republiky<br />
Slovenská správa ciest<br />
Letecký úrad Bratislava<br />
čerpacia stanica pohonných látok<br />
integrovaný systém hromadnej <strong>dopravy</strong><br />
malá okruţná kriţovatka,<br />
ale aj kategória: miestna obsluţná komunikácia a krajnicou<br />
mimoúrovňová kriţovatka<br />
Dopravné prieskumy, prognóza, posúdenie komunikačnej siete<br />
B<br />
bicykle<br />
M<br />
motocykle<br />
OA osobné automobily, malé úţitkové vozidlá<br />
BUS autobusy<br />
NA nákladné automobily a prívesy nákladných automobilov<br />
T<br />
ťaţké vozidlá spolu, alebo zvlášť traktory a iné špeciálne vozidlá<br />
sk.voz. skutočné vozidlá<br />
j.voz. jednotkové vozidlá<br />
sk.voz./h skutočné vozidlá za hodinu<br />
j.voz./h jednotkové vozidlá za hodinu<br />
MOV medziokrskové vzťahy<br />
ZCV zdrojové a cieľové vzťahy<br />
TV tranzitné vzťahy<br />
HDP hlavný dopravný priestor „medzi obrubníkmi + 2x0,5m bezpeč. odstup<br />
NKC zámer: Nové Kúpeľné Centrum v Moravanoch nad Váhom
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 6<br />
1. ÚVOD, ZADANIE ÚLOHY<br />
Mesto Piešťany vo výberovom konaní verejnej súťaţe na vypracovanie<br />
Územného <strong>generel</strong>u <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany určilo za zhotoviteľa územnoplánovacej<br />
podkladovej dokumentácie ÚPP - Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta<br />
Piešťany (ďalej UGD) Stavebnú fakultu STU v Bratislave, oznamom o prijatí ponuky<br />
STU v Bratislave, listom č.j. Dopr./1012/22/2008 zo dňa 017.10.2008.<br />
Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta sa vypracováva v troch vecných a časových etapách<br />
1ab) Prieskumy a rozbory ÚGD, 2c) Prognóza a scenáre rozvoja, 3de) Koncepty a<br />
Návrh ÚGD v zmysle Zmluvy o dielo č.j. 3280803 mesta Piešťany resp. ZoD č. P221<br />
uzavretej dňa 10. 10. 2008 medzi objednávateľom, ktorým je Mesto Piešťany<br />
a zhotoviteľom, ktorým je Katedra dopravných stavieb Stavebnej fakulty STU<br />
v Bratislave.<br />
Predkladaná dokumentácia Návrh rozvoja územia a <strong>dopravy</strong> je výslednou<br />
etapou UGD mesta Piešťany, vypracovaná v zmysle vlastnej metodiky územného<br />
<strong>generel</strong>u <strong>dopravy</strong>, zakotvenej v Prílohe č.1 Zmluvy o dielo. Metodika bola<br />
vysvetľovaná na pracovných stretnutiach s objednávateľom a na prerokovaniach<br />
čiastkových výsledkov úlohy: Prieskumy a rozbory, Scenáre a prognóza, Koncepty<br />
ÚGD mesta Piešťany. Metodika scenárov je súčasťou výsledkov vedecko-výskumnej<br />
činnosti Katedry dopravných stavieb, najmä v úlohách „Reintegrácia dopravného<br />
priestoru“ [4] a „Trvalo udrţateľná kvalita mestskej dopravnej infraštruktúry“ [5].<br />
V dokumentácii sa aplikujú čiastkové výsledky: projektov EU-RTD: LEDA [8], EU-<br />
EIE: ECOCITY [7] a SNOWBALL [9] a výskumných úloh: Energeticky a<br />
ekonomicky úsporné, environmentálne únosné pozemné komunikácie<br />
a dopravné plochy, VEGA: 1/0401/10 [14].<br />
2. METODIKA UGD<br />
Do procesu plánovania rozvoja územia vstupujú rovnakou mierou poţiadavky<br />
ochrany prírody a človeka, jeho historických, kultúrnych a zdravotných potrieb.<br />
Potreby pre ţivot človeka moţno zhrnúť do subjektov hlavných funkčných zloţiek<br />
územia a tieto sa dajú agregovať do skupín: bývanie, výroba, infraštruktúra sluţieb,<br />
zotavenie a doprava. Skladbu funkcií v urbanizovanom priestore, jej územné a<br />
technické predpoklady moţno zhodnotiť vo vzťahu k potenciálu územia,<br />
k rozmiestneniu, kapacitám a prevádzkovej spôsobilosti slúţiť uţívateľom. Vhodná<br />
skladba funkcií sa hodnotí aj ako podmienka ďalšieho rozvoja územia. Cieľom<br />
usmerňovania jednotlivých zloţiek ţivotného priestoru je dosiahnutie stavu<br />
vyváţenosti, harmónie potrieb a čerpania zdrojov tak, aby nedochádzalo k ohrozeniu<br />
ţiadnej jeho zloţky. Hovoríme o dlhodobo udrţateľnom rozvoji územia, <strong>dopravy</strong><br />
a iných činností v priestore, ktoré sa vzájomne podmieňujú. Plánovací proces, ktorý<br />
zohľadňuje udrţateľný rozvoj, moţno nazvať integrované plánovanie prierezové,<br />
alebo komprehenzívne, či kooperatívne.<br />
Cieľom územného plánovania je podľa Stavebného zákona a zákona<br />
o ţivotnom prostredí harmonizácia rôznych záujmov, potrieb rozvoja a obmedzení<br />
v území. Doprava a kontaktné územie sú vo vzájomnom vzťahu, v interakcii.<br />
Špecifickým dokumentom v zmysle Stavebného zákona je územnoplánovací<br />
podklad ÚPP - územný <strong>generel</strong> vtedy, keď sa vypracováva v komplexnom
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 7<br />
rozsahu a pre identické územie vymedzené územným plánom. V problematike<br />
<strong>dopravy</strong> hovoríme o územnom <strong>generel</strong>i <strong>dopravy</strong> (regiónu, mesta, dopravne náročnej<br />
zóny). Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong>, ÚGD sa vypracováva ako prierezová<br />
dokumentácia, čo znamená, ţe jeho predmetom je riešenie vzájomných vzťahov<br />
rôznych druhov dopráv, ale aj hlavných funkcií vo vymedzenom území. Metodický<br />
postup spracovania UGD spočíva v etapách, kde sa inventarizujú a analyzujú<br />
rozvojové zámery, nadväzne sa hodnotia účinky nárokov <strong>dopravy</strong> na územie,<br />
stanovujú sa ekologické, priestorové, prípadne ekonomické obmedzenia<br />
a podmienky a na podklade ich vyhodnotenia sa navrhujú varianty rozvoja<br />
dopravného systému a jeho častí v riešenom území. V kaţdej etape ÚGD sa vytvára<br />
priestor na spoluúčasť odbornej a občianskej verejnosti, participácia, ktorej úlohou<br />
je uplatňovať vlastné poţiadavky na rozvoj, alebo ochranu častí riešeného územia.<br />
Obdobou ÚGD je kooperatívne tzv. komprehenzívne plánovanie zjednocujúce,<br />
ktoré v Nemecku a Rakúsku označujú „Gesamtverkehrskonzept“.<br />
Podľa odporúčaní Svetovej cestnej asociácie WRA (AIPCR) a tieţ podľa IFHP<br />
(International Federation of Housing and Planning) má dopravné plánovanie a<br />
priestorové plánovanie spolupôsobiť v priestore a čase. Znamená to vypracovávanie<br />
koordinovanej dokumentácie a tento proces nazývajú integrované, niekde aj<br />
komprehenzívne, prierezové plánovanie. Medzi plánovaním rozvoja územia,<br />
ochrany ţivotného prostredia, plánovaním ekonomického rastu a dopravnej<br />
infraštruktúry v priestore je úzky vzťah. Je preto potrebné, aby bol proces<br />
plánovacích postupov navzájom koordinovaný. Odborníci priznávajú potrebu<br />
integrovaného postupu, aby mestský, regionálny a ekonomický rozvoj zabezpečoval i<br />
sociálne potreby ľudí v urbanizovanom a krajinnom prostredí.<br />
Filozofia metodológie územného <strong>generel</strong>u <strong>dopravy</strong> spočíva v postupe,<br />
ktorým sa eliminuje značný rozsah rozporov medzi poţiadavkami rôznych<br />
nárokovateľov a uţívateľov riešeného priestoru regiónu, mesta, alebo zóny.<br />
Základné podmienky potrieb uţívateľov a rozvoja územia je potrebné mať na<br />
zreteli počas všetkých etáp vypracovania územného <strong>generel</strong>u <strong>dopravy</strong> mesta alebo<br />
regiónu a sú nimi najmä tieto:<br />
• Sociodemografické podmienky a hospodársky potenciál územia<br />
• Ekologické podmienky funkčnosti územia, jeho častí a prvkov<br />
• Územnotechnické podmienky celku a jeho funkčných častí, t.zn. rozloţenie<br />
základných funkcií v priestore a ich vzájomné vzťahy<br />
• Nadregionálne a regionálne priestorové poţiadavky<br />
• Dopravnoplánovacie predpoklady bilancií trendov <strong>dopravy</strong>.<br />
Vhodne postavená stratégia rozvoja mesta po zhodnotení územného a dopravného<br />
potenciálu môţe mať viacero trajektórií realizácie v priestore a čase, na čo sa v ÚGD<br />
reaguje zostavením rozvojových scenárov s územným priemetom (grafika). V tejto<br />
etape sa uplatňujú participačné kroky a evaluácia, ktorých výsledkom je výber<br />
optimálneho scenára, na ktorý sa navrhnú 1 – 2 koncepty rozvoja <strong>dopravy</strong> a územia.<br />
Predmetom návrhu územného <strong>generel</strong>u <strong>dopravy</strong>, rovnako ako v ÚPD, je návrh<br />
rozvoja dopravnej sústavy v súlade s poţiadavkami ochrany a rozvoja územia tak,<br />
aby boli harmonizované záujmy všetkých uţívateľov verejného priestoru. Z hľadiska<br />
dopravných systémov pôjde o zariadenia nadregionálneho významu a mestotvorné<br />
zariadenia, ktoré tvoria komunikačnú kostru územia (cesty, ţeleznice, trasy MHD<br />
a dopravné prevádzkové areály: stanice, vozovne, garáţe, parkovacie a manipulačné<br />
plochy osobnej, nákladnej a hromadnej <strong>dopravy</strong>).
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 8<br />
3. VÝCHODISKÁ PRE ÚGD MESTA PIEŠŤANY<br />
Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany sa vypracovával v časovej<br />
postupnosti 10 rokov po schválenom Územnom pláne mesta Piešťany (1998),<br />
ktorému predchádzali nevyhnutné prieskumy, územné analýzy a DID – dopravnoplánovacie<br />
podklady. V roku 2001 bol vypracovaný a schválený ÚP-CMZ, ktorý<br />
špecifikoval ďalší rozvoj mesta a jeho dopravnej infraštruktúry, nad rámec ÚP-O.<br />
ÚGD mesta Piešťany je územnoplánovací podklad, ktorý má prehĺbiť analýzu<br />
a harmonizovať nároky interakcie územia a <strong>dopravy</strong> vo vymedzenom, najmä<br />
zastavanom priestore mesta, s ohľadom na jeho stratégiu a dlhodobú udrţateľnosť.<br />
V 1. etape ÚGD sa zhodnocovali záväzné a informatívne materiály rozvoja mesta<br />
a regiónu tak, aby sa:<br />
3.1 kvantifikoval súčasný územný a dopravný potenciál mesta,<br />
3.2 odhalili disproporcie nárokov záväzných a novších štúdií častí sídla,<br />
3.3 stanovila variantnosť rozvojových zámerov.<br />
Takto zhodnotené podklady boli podkladom pre stratégiu a scenáre rozvoja mesta<br />
a jeho dopravnej infraštruktúry do budúcnosti.<br />
Dokumentácia ÚGD mesta Piešťany bola objednávaná v čase a termíne, keď<br />
bolo potrebné naplánovať komplexný generálny dopravný prieskum v podmienkach<br />
nevhodného počasia (neskorá jeseň) a charakteristík <strong>dopravy</strong> v čase, ako aj krátkosti<br />
plnenia etapy prieskumov a rozborov, stanovených objednávateľom na 3 posledné<br />
mesiace v kalendárnom roku 2008. Zhotoviteľ spolu s objednávateľom preto rozhodli<br />
o doplňovaní prieskumov a zhodnocovaní analýz, pokračujúcich v roku 2009.<br />
Etapu prieskumov a analýz z hľadiska metodiky povaţujeme za otvorený<br />
proces aţ do termínu uzavretia konceptov ÚGD. V tomto období prác (2008-2009) v<br />
rámci ÚGD bolo moţné prijímať rôzne podnety a návrhy od všetkých účastníkov<br />
územnoplánovacieho procesu, ktorými sú obyvatelia, investori, záujmové skupiny<br />
aj autori súbeţne spracovávaných ÚPP a ÚPD niţších územných celkov, štúdie,<br />
projekty, štatistiky. Z týchto dôvodov objednávateľ a riešiteľ ÚGD zvolávali porady<br />
nad projektom po kaţdej ukončenej etape, aby sa dohodli na potrebe rozšírenia<br />
východiskových podkladov v priebehu riešenia.<br />
3.1 ZHODNOTENÉ ZNÁME DODANÉ PODKLADY<br />
1. GDP – Generálny dopravný plán mesta Piešťany, koncept návrhu, (TTE-Consulting, 1993);<br />
2. Územný plán mesta Piešťany, (Hladký, Arpáš a kol., Bratislava, 1998);<br />
3. Územný plán centrálnej mestskej zóny mesta Piešťany, (Pleidl, 2001);<br />
4. ÚP mesta Piešťany, digitalizácia, Pleidl a kol., Šaľa, 2001<br />
5. Organizácia a riadenie <strong>dopravy</strong> v CMZ vrátane dopravných prieskumov vo vybraných<br />
kriţovatkách, (CESTPROJEKT, Braun, 2001);
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 9<br />
6. Štúdia a PD kriţovatky Sasinkova - Nám. 1.mája – Radlinského – Štúrova, vrátane prieskumu,<br />
(Chmelo, 2006);<br />
7. Štúdia kriţovatky Sasinkova – Palárikova – A.Hlinku, vrátane prieskumu;<br />
8. Štúdia kriţovatkového uzla Bratislavská – Krajinská cesta, vrátane prieskumu, (Chmelo, 2006);<br />
9. Overovacia štúdia Piešťany I/61 Ţilinská – Bratislavská, vrátane prieskumu, (Rakšányi, 2006);<br />
10. PD kriţovatka Krajinská – Dominika Tatarku – Dlhá, vrátane prieskumu, (Chmelo, 2006);<br />
11. TŠ a Zámer EIA „Cesta II/499 Piešťany – Juţný obchvat“, CEMOS, Bratislava, 2003,<br />
12. TŠ – dopracovanie Zámeru „Cesta II/499 Piešťany–Juţný obchvat“, CEMOS, Federičová,2009<br />
13. Projekt optimalizácie MHD, prieskumy a návrhy, (VUD Ţilina, 2002);<br />
14. Štúdie cyklistických trás:<br />
- Sídlisko A.Trajana – CMZ v Piešťanoch, (Mitske a kol., 1999)<br />
- Prednádraţie – CMZ v Piešťanoch, (Mitske a kol., 2000)<br />
- Trieda A.Hlinku – Piešťany, (Mitske, Kollárová, Mošovský, 2001)<br />
- Priestor potoka Dubová v Piešťanoch, (Mitske, a kol., 2001)<br />
- Prednádraţie – sídlisko A.Trajana, (Mitske, Kollárová, Mošovský, 2001)<br />
- Kriţovatka I/61 – Sasinkova ulica, (Mitske, Kollárová, Mošovský, 2001)<br />
- PD Dopravná – Sasinkova v Piešťanoch, (ARGUS, Trenčín, 2006<br />
15. Aktualizácia Pasportu dopravnej infraštruktúry mesta Piešťany, Chmelo, S., Piešťany, 12/2008<br />
16. Výsledky Celoštátneho sčítania cestnej <strong>dopravy</strong> v SR, 1990, 1995, 2000, 2005, Slovenská správa<br />
ciest, Bratislava, www.ssc.sk<br />
17. Aktualizácia územného plánu VUC Trnavského samosprávneho kraja, 2007,<br />
18. Regenerácia sídla, CMZ - MK Teplická, DSPaR, Argus, Ševčík, Trenčín, 05/2009<br />
17. 52 UR vydaných v rokoch 2004-2008 (AUPARK, PESCAN, ELEGANT, atd);<br />
18. Úprava kriţovatky Ţilinská/Mojmírova/Vodárenská, Projekt, (Slivkanič), 03/2009;<br />
19. Revitalizácia vodného toku Dubová, štúdia, regulatívy, AWE: Wernerová, Putrová, Gécová,<br />
Piešťany, 12/2004;<br />
20. Rekonštrukcia mestského parku Piešťany, Sad A. Kmeťa, SO04 chodníky a spevnené plochy,<br />
Projekt, Švecová, Piešťany, 12/2008;<br />
21. Šúdia predstaničného priestoru, Markovič, 2008;<br />
22. Stratégia rozvoja mesta Piešťany a obcí Banka a Moravany nad Váhom, Partnerská komisia pre<br />
rozvoj mesta a M.E.S.A.10, 2004<br />
23. Poţiadavky občanov v priebehu spracovávania ÚGD<br />
- skupina obyvateľov zóny bývania pod lodenicou<br />
- pani Chalúpková, obyvateľka Kalinčiakovej ulice<br />
- petícia občanov Jánošíkovej ulice<br />
- Petícia xyz<br />
- Pani z kriţovatky na Tatarkovej a Školskej ulice /nedeľa ráno<br />
24. Aktualizácia ÚP Obce Moravany nad Váhom, Mravec, Bolješiková a kol., 2008<br />
25. ÚP Obce Banka, Pernecký a kol., Piešťany, 2008,<br />
26. Váţska vodná cesta, MDPaT SR, 2002<br />
Vlastné práce v riešenom území:<br />
27. Prieskum územných a dopravno-technických charakteristík na ceste I/61 v Piešťanoch, (STU<br />
v Bratislave, Bezák, Rakšányi, Bratislava, 1999);<br />
28. Piešťany – Zásady riešenia reintegrácie cestného prieťahu, (STU v Bratislave, Bezák,<br />
Rakšányi, Nemček, Bratislava, 2000);<br />
29. Aktualizácia, dopracovanie a vyhodnotenie alternatívnych riešení VRT- vysokorýchlostnej<br />
trate Bratislava–Košice, Štúdia, AM Sudop, Bratislava, 1995<br />
30. ÚGD Západoslovenského kraja, I.etapa, Urbion, Rakšányi a kol., 1988
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 10<br />
3.2 LITERATÚRA<br />
[1] Bezák, B. a kol K-DOS: Reintegrácia dopravného priestoru, VEGA, Bratislava, 1994-98<br />
[2] Bezák, B., Rakšányi. P. a kol. K-DOS: Trvalo udrţateľná kvalita mestskej dopravnej<br />
infraštruktúry, výskumný projekt VEGA 7127/20, SvF STU Bratislava, 2002<br />
[3] Prvky udrţateľného priestorového usporiadania cestných prieťahov, STUBA, Stavebná<br />
fakulta, Bezák, Nemček, Rakšányi, Bratislava, 2005<br />
[4] Bezák,B., Nemček a kol. K-DOS: „Parametre environmentálnej únosnosti dopravných stavieb“<br />
výskumný projekt VEGA, č.1/3314/06, SvF STU Bratislava, 2006-2008<br />
[5] Rakšányi, P. a kol.: LEDA, Trvalo udrţateľná doprava v mestách, Legal and regulatory<br />
measures for sustainable transport in cities, EU-Projekt UR-97-SC-2171,<br />
Dortmund/Bratislava, 1999<br />
[6] Rakšányi, P. a kol.: ECOCITY, Rozvoj územia podporovaný vhodnou dopravnou<br />
infraštruktúrou, Urban development towards appropriate structures for sustainable transport,<br />
EU-Projekt EVK4-CT-2001-00056, Viedeň/Bratislava, 2002-5<br />
[7] SNOWBALL – Metódy integrovaného plánovania, environmentálnej bezpečnosti a úspor<br />
energií v doprave miest EU, Projekt EIE/105/SI2.419575, Deventer, Bratislava, 2006-2008<br />
[8] Koncepcia rozvoja cyklistickej infraštruktúry na západnom Slovensku, BiCYBA, Polis, STUBA,<br />
Bezák, Ondrovič, Rakšányi, Bratislava, 07/2005<br />
[9] STN 73 6110 Projektovanie miestnych komunikácií, SUTN, Bratislava, 2004, návrh zmien<br />
v norme podľa výsledkov výskumu STU-K-DOS, 2006,<br />
[10] KÚRS 2001, Koncepcia územného rozvoja Slovenska, schválená Nariadením vlády<br />
Slovenskej republiky č. 528/2002 Z.z. zo 14. augusta 2002<br />
[11] Prvá aktualizácia projektu E81 Váţskej vodnej cesty, TŠ, Hydroinvest Bratislava;<br />
[12] ÚP VÚC Trnavský samosprávny kraj, Záväzné časti a Verejnoprospešné stavby, vyhlásené<br />
Nariadením vlády Slovenskej republiky č. 183/1998 Z.z. zo 7. apríla 1998<br />
[13] Rakšányi, Coplák: Plánovanie ekologických sídlisk, učebnica, ROAD Bratislava, 2009<br />
[14], Bačová, K., Rakšányi, P., kol.: Energeticky a ekonomicky úsporné, environmentálne únosné<br />
pozemné komunikácie a dopravné plochy, VEGA: 1/0401/10 – priebeţná VU;<br />
Za jeden z najdôleţitejších podkladov ÚGD sa povaţuje návrh K-DOS na<br />
definovanie funkcií MK v norme STN 73 6110 Projektovanie miestnych<br />
komunikácií (Bratislava, 2004), podľa ktorého sa posúdila funkčnosť<br />
a priestorové moţnosti súčasnej komunikačnej siete mesta Piešťany.<br />
3.3 VYMEDZENIE ÚZEMIA<br />
Podľa informácií Obstarávateľa v Súťaţných podmienkach verejnej súťaţe, B.1 Opis<br />
predmetu, sa riešené územie definuje takto:<br />
Riešeným územím predmetného Územného <strong>generel</strong>u <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany je<br />
katastrálne územie Piešťany spolu s pričlenenou časťou k.ú. Krakovany (pôvodne<br />
samostatná obec). Rozloha katastrálneho územia Piešťany predstavuje 40,035 km 2 .<br />
Riešené územie je v predmetnom územnom <strong>generel</strong>i <strong>dopravy</strong> dokladované,<br />
prezentované a riešené na úrovni grafickej mierky 1:5 000.<br />
V predmetnom územnom <strong>generel</strong>i <strong>dopravy</strong> je záujmovým územím celý okres<br />
Piešťany, riešeným v rovine širších vzťahov na úrovni grafickej mierky 1: 100 000.
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 11<br />
Základné charakteristiky riešeného územia a záujmové územie mesta Piešťany<br />
určil územný plán - ÚPN mesta Piešťany, podklad (2), na ktorý sa v ÚGD<br />
odvolávame.<br />
3.4 ŠIRŠIE – NADREGIONÁLNE VZŤAHY<br />
Dopravná infraštruktúra výrazne ovplyvňuje rozvoj územia, preto budú<br />
územnoplánovacie dokumentácie a ÚPP nadradených územných celkov hlavnými<br />
východiskami rozvoja mesta aj v budúcnosti. Mesto Piešťany je súčasťou vyšších<br />
sídelno-regionálnych jednotiek, pre ktoré boli vypracované dokumentácie, ktoré určili,<br />
alebo potvrdili mestu politickú, sociálnu, hospodársku, kultúrnu aj ekologickú váhu.<br />
Záväzné regulatívy a navrhované odporúčania vyšších dokumentácií pre rozvoj<br />
mesta Piešťany boli analyzované v I. etape ÚGD, preto pre formulovanie vízií<br />
a rozvojových scenárov vyberáme rozhodujúce informácie.<br />
Širšie regionálne vzťahy podľa ÚP mesta Piešťany sú dané polohou okresu a<br />
mesta v západoslovenskom priestore. Špecifikom západoslovenského priestoru je<br />
skutočnosť, ţe napriek atrakčnej sile Bratislavy sa v jej submestskej a okrajovej zóne<br />
do 80 km vyvinuli silné mestské centrá osídlenia s rozvinutou ekonomickou<br />
základňou spojené výkonnou dopravnou infraštruktúrou. Tým sa vytvorili podmienky<br />
funkčnej aglomerizácie sídiel a rovnocenné podmienky pre lokalizáciu a rozvoj<br />
ekonomických aktivít, a to najmä v urbanizačnej osi Bratislava – Tmava – stredné a<br />
severné Povaţie, ktorej súčasťou sú aj Piešťany.<br />
Z uvedeného vyplýva, ţe Piešťany so svojím spádovým územím sú, vzhľadom<br />
na prioritné komunikačné spojenia, súčasťou ekonomicky a demograficky silného<br />
regionálneho trhu, ktorého viac ako dvojmiliónové bipolárne jadro bude tvoriť výrazná<br />
aglomerácia Viedeň - Bratislava a jeho okrajové pôsobenie bude mať dosah aj na<br />
okresy v západnej časti Slovenskej republiky, na Maďarsko (Győr - Sopron) a juţnú<br />
Moravu (Znojmo – Břeclav – Hodonín).<br />
KURS s časťou medzinárodných väzieb stredoeurópskeho regiónu Viedeň-Bratislava<br />
- Györ, ÚPN-VÚC Trnavského samosprávneho kraja a ÚPD Bratislavského kraja.<br />
Na úrovni subregiónu okresu Piešťany boli východiská rozvoja hľadané v rámci ÚPN<br />
mesta Piešťany s regionálnymi väzbami, aktualizované štúdie prvkov dopravnej<br />
infraštruktúry ako aj novších podkladov: ÚP CMZ Piešťany, Stratégia rozvoja mesta<br />
Piešťany a ÚPM obcí s predpokladaným vyšším územným a dopravným<br />
potenciálom.<br />
Poznatky vyššie uvedených východísk, spolu s vlastnou Prognózou obyvateľstva<br />
a trhu práce, dopravnými prieskumami a analýzami trendov boli podkladmi pre<br />
prognózu <strong>dopravy</strong> v dvoch variantoch predpokladanej deľby dopravnej práce AD :<br />
HD medzi individuálnou a hromadnou dopravou.<br />
3.4.1 Záväzná časť Koncepcie územného rozvoja Slovenska (KURS – 2001),<br />
Vyhlásená Nariadením vlády Slovenskej republiky č. 528/2002 Z.z. zo 14. augusta 2002. Pre mesto<br />
Piešťany sú obsiahnuté nasledovné relevantné záväzné zásady a regulatívy:<br />
v oblasti medzinárodných súvislostí usporiadania územia, osídlenia a rozvoja sídelnej štruktúry --<br />
- rozvíjať ťaţiská osídlenia a sídla pozdĺţ spojníc katowickej a viedenskej aglomerácie,<br />
- rozvíjať bratislavsko-trnavské ťaţisko osídlenia ako súčasť vyššej celoeurópskej aglomerácie<br />
Viedeň – Bratislava – Győr ...,
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 12<br />
v oblasti celoštátnych a nadregionálnych súvislostí usporiadania územia, osídlenia a rozvoja<br />
sídelnej štruktúry ako základnú koncepciu<br />
- formovať základnú makrokoncepciu sídelných štruktúr SR v smere vytvárania polycentrickej siete<br />
ťaţísk osídlenia a miest, ktorých prepojenia budú podporované rozvojovými osami - rozvojom<br />
polycentrickej sídelnej štruktúry sledovať naviazanie sa na celoeurópsku polycentrickú sídelnú sústavu<br />
a komunikačnú kostru prostredníctvom medzinárodne odsúhlasených dopravných koridorov,<br />
- podporovať predpoklady vytvorenia homogénneho bratislavsko – trnavsko – nitrianskeho<br />
ťaţiska osídlenia medzinárodného významu s prepojením na najvyššiu európsku polycentrickú<br />
sústavu aglomerácií a miest,<br />
- zabezpečovať rozvojovými osami pozdĺţ komunikačných prepojení medzinárodného<br />
a celoštátneho významu sídelné prepojenia na medzinárodnú sídelnú sieť, ako aj konzistenciu a<br />
rovnocennosť rozvojových podmienok ostatného územia Slovenskej republiky,<br />
- formovať sídelnú štruktúru na celoštátnej a nadregionálnej úrovni prostredníctvom regulácie<br />
priestorového usporiadania a funkčného vyuţívania územia jednotlivých hierarchických úrovní ťaţísk<br />
osídlenia, centier osídlenia, rozvojových osí a vidieckych priestorov,<br />
z hľadiska centier osídlenia podporovať rozvoj sídelných centier, ktoré tvoria základné terciárne<br />
centrá osídlenia, rozvojové centrá hospodárskych, obsluţných a sociálnych,<br />
- podporovať rozvoj centier druhej skupiny, ktoré tvoria prvú podskupinu s mestom Piešťany,<br />
- podporovať rozvoj kvartérnych centier, akým je bratislavsko – trnavsko – nitrianska<br />
aglomerácia,<br />
z hľadiska ťaţísk osídlenia podporovať ako ťaţiská osídlenia najvyššej úrovne bratislavsko –<br />
trnavské ťaţisko osídlenia ako najvýznamnejšiu aglomeráciu európskeho medzinárodného<br />
významu,<br />
- podporovať ťaţiská osídlenia ako rozvojové sídelné priestory vytváraním ich funkčnej komplexnosti<br />
so zohľadnením ich regionálnych súvislostí,<br />
- podporovať nástrojmi územného rozvoja diverzifikáciu ekonomickej základne ťaţísk osídlenia pri<br />
vyuţívaní špecifických daností a podmienok jednotlivých území,<br />
- sledovať pri decentralizácii riadenia rozvoja územia vytváranie polycentrických systémov - sietí miest<br />
a aglomerácií, ktoré efektívne podporujú vytváranie vyššej funkčnej komplexnosti regionálnych celkov,<br />
- formovať ťaţiská osídlenia uplatňovaním princípov dekoncentrovanej koncentrácie,<br />
- upevňovať vnútroštátne sídelné väzby medzi ťaţiskami osídlenia,<br />
z hľadiska rozvojových osí podporovať budovanie rozvojových osí v záujme tvorby vyváţenej<br />
hierarchizovanej sídelnej štruktúry, podporovať ako rozvojovú os prvého stupňa: povaţskú<br />
rozvojovú os – Bratislava – Trnava – Trenčín – Ţilina,<br />
- podporovať ako rozvojové osi tretieho stupňa: rozvojovú os – Piešťany – Topoľčany,<br />
v oblasti rozvoja vidieckeho priestoru a vzťahu medzi mestom a vidiekom<br />
- podporovať vzťah urbánnych a rurálnych území v novom partnerstve zaloţenom na integrácii<br />
funkčných vzťahov mesta a vidieka a kultúrno-historických a urbanisticko-architektonických daností,<br />
- vytvárať podmienky dobrej dostupnosti vidieckych priestorov k sídelným centrám,<br />
- podporovať výstavbu verejného dopravného a technického vybavenia obcí, moderných<br />
informačných technológií tak, aby vidiecke priestory vytvárali kultúrne a pracoviskovo rovnocenné<br />
prostredie voči urbánnym priestorom a dosiahnuť tak skĺbenie tradičného vidieckeho prostredia s<br />
poţiadavkami na moderný spôsob ţivota,<br />
v oblasti zachovania, zhodnotenia a vyuţívania kultúrneho dedičstva<br />
- posudzovať pri rozvoji územia význam a hodnoty jeho kultúrno-historických daností v nadväznosti na<br />
všetky zámery v sociálno-ekonomickom rozvoji,<br />
- rešpektovať objekty, súbory alebo areály objektov, ktoré sú navrhované na vyhlásenie za kultúrne<br />
pamiatky, ako aj územia navrhované na vyhlásenie za pamiatkové rezervácie a pamiatkové zóny<br />
a ochranné pásma,<br />
v oblasti usporiadania územia z hľadiska ekologických aspektov, ochrany prírody, prírodných zdrojov<br />
a tvorby krajinnej štruktúry<br />
- zabezpečovať nástrojmi územného plánovania ekologicky optimálne vyuţívanie územia<br />
pri rešpektovaní a skvalitňovaní územného systému ekologickej stability, biotickej integrity krajiny a<br />
biodiverzity na úrovni národnej, regionálnej aj lokálnej,<br />
- eliminovať nadmerné čerpanie neobnoviteľných zdrojov, regulovať vyuţívanie obnoviteľných zdrojov<br />
v súlade s mierou ich samoreprodukcie a revitalizovať narušené prírodné zdroje, (úspory energií<br />
v doprave)<br />
v oblasti rozvoja rekreácie a turizmu<br />
- podporovať tie druhy a formy turizmu, ktoré sú predmetom medzinárodného záujmu<br />
(kúpeľný, poznávací, kultúrny, horský letný a zimný, tranzitný turizmus a poľovníctvo),
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 13<br />
- nadviazať na medzinárodný turizmus, a to najmä sledovaním turistických tokov a dopravných trás<br />
prechádzajúcich, resp. končiacich na Slovensku - venovať väčšiu pozornosť aktívnemu zahraničnému<br />
turizmu, cezhraničným vzťahom a malému prihraničnému turizmu,<br />
- zabezpečovať v liečebných kúpeľoch únosný pomer funkcie liečebnej, turisticko-rekreačnej,<br />
kultúrno-spoločenskej a ich funkčných plôch,<br />
v oblasti rozvoja sociálnej infraštruktúry - zdravotníctvo<br />
- rozšíriť kapacitu odborných liečebných ústavov a liečební v súlade s potrebami obyvateľstva<br />
v regiónoch,<br />
- podporovať tie druhy a formy turizmu, ktoré sú predmetom medzinárodného záujmu<br />
(kúpeľný, poznávací, kultúrny, horský letný a zimný, tranzitný turizmus a poľovníctvo),<br />
v oblasti rozvoja nadradeného dopravného vybavenia<br />
- rešpektovať dopravné siete a zariadenia alokované v trasách multimodálnych koridorov (hlavná sieť<br />
TINA): multimodálny koridor č. V.a. Bratislava – Ţilina – Prešov/Košice/Čierna nad Tisou –<br />
Ukrajina, lokalizovaný pre cestné komunikácie a pre trate ţelezničnej a kombinovanej <strong>dopravy</strong>,<br />
VRT - vysokorýchlostná ţelezničná trať juh – sever Rakúsko – Bratislava – Ţilina – Poľsko ...,<br />
Váţska vodná cesta v úseku Sereď – Ţilina, ...<br />
Zo zásad a regulatívov KURS vyplýva, ţe Piešťany sú povaţované za centrum osídlenia - zaradené<br />
medzi základné terciárne centrá osídlenia.<br />
3.4.2 Záväzná časť Územného plánu Veľkého územného celku Trnavského kraja<br />
Vyhlásená Nariadením vlády Slovenskej republiky č. 183/1998 Z.z. zo 7. apríla 1998: Pre Piešťany<br />
boli obsiahnuté relevantné záväzné regulatívy funkčného a priestorového usporiadania územia:<br />
v oblasti usporiadania územia, osídlenia a rozvoja sídelnej štruktúry<br />
- podporovať rozvoj centier osídlenia regionálneho významu v mestách Senica, Skalica, Holíč,<br />
Piešťany, Vrbové, Hlohovec, Leopoldov, Galanta, Dunajská Streda, Šamorín a Sereď;<br />
v týchto centrách podporovať predovšetkým rozvoj<br />
o verejnej správy a súdov regionálneho významu,<br />
o stredných škôl s maturitou,<br />
o špeciálnych škôl,<br />
o inštitútov vzdelávania dospelých,<br />
o zdravotníctva a sociálneho zabezpečenia,<br />
o kultúrnych zariadení vyššieho významu,<br />
o sluţieb podporujúcich rôzne podnikateľské aktivity,<br />
o nákupných a obchodných stredísk,<br />
o zariadení na vyuţívanie voľného času a rekreácie uspokojujúcich potreby regionálnej a<br />
nadregionálnej úrovne,<br />
- podporovať rozvoj regionálnych rozvojových pólov centier ťaţísk osídlenia; usmerňovať<br />
umiestnenie časti funkcií centier ťaţísk osídlenia do obcí leţiacich v ich bliţšom záujmovom území:<br />
o obytné funkcie s primeraným štandardom občianskej vybavenosti,<br />
o výrobné funkcie,<br />
o rekreačné aktivity,<br />
pri novej výstavbe zachovať jestvujúce vojenské objekty a rešpektovať ich ochranné pásma,<br />
v oblasti rekreácie a turistiky:<br />
- podporovať a prednostne rozvíjať ťaţiskové oblasti rekreácie, ktoré majú pre rozvoj v danom<br />
území najlepšie predpoklady – pobyt pri vode (na báze vodných plôch, tokov a geotermálnych<br />
prameňov), tranzitnú, poznávaciu, vidiecku, vodnú a cyklistickú turistiku v severnej časti Trnavského<br />
okresu a Piešťanského okresu a horskú turistiku v juhovýchodnej časti Senického okresu,<br />
- usmerňovať tvorbu funkčno-priestorového systému na vytváranie súvislejších rekreačných<br />
území, tzv. rekreačno-krajinných celkov, konkrétne rekreačno-krajinné celky Piešťany s okolím<br />
(Sĺňava, Bezovec) a v strednej časti Malých Karpát Smolenice – Buková a menší celok pri Dobrej<br />
Vode,<br />
- prepojiť rekreačnú turistiku s poznávacou turistikou,<br />
- prednostne rozvíjať najvýznamnejšie rekreačné priestory medzinárodného a regionálneho<br />
významu, ktorými sú prírodné liečebné kúpele Piešťany, pri ktorých treba dosiahnuť funkčné<br />
prepojenie s mestom a jeho okolím,<br />
- zabezpečiť na hlavných tranzitných turistických trasách potrebnú obsluţnú vybavenosť a napojenie<br />
na blízke rekreačné a turistické ciele,<br />
- zabezpečiť prímestskú rekreáciu pre obyvateľov väčších miest v ich záujmovom území,<br />
predovšetkým v Trnave a Piešťanoch,<br />
- zabezpečiť nadštandardnú vybavenosť na hlavných turistických dopravných trasách,
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 14<br />
- na vybudovaných a pripravovaných diaľniciach a medzinárodných cestných trasách vybudovať<br />
komplexné objekty sluţieb pre motoristov,<br />
- na medzinárodných trasách ţelezničnej, leteckej a vodnej <strong>dopravy</strong> dobudovať komplexný systém<br />
sluţieb pre cestujúcich nadväzujúci na systém v krajinách Európskej únie,<br />
v oblasti sociálnej infraštruktúry v školstve:<br />
- riešiť zvýšené nároky na organizáciu a prevádzku verejnej <strong>dopravy</strong> v súvislosti s vývojom a<br />
rozloţením základného školstva, ktorý počíta v základnej školskej dochádzke s pohybom ţiakov do<br />
väčších sídel,<br />
- usmerňovať rovnomerné rozloţenie zariadení stredného školstva po celom území kraja,<br />
- podporovať rozvoj univerzít v Trnave a podľa poţiadaviek praxe zriaďovať bakalárske štúdium aj v<br />
ďalších mestách kraja s vhodnými podmienkami,<br />
v oblasti sociálnej infraštruktúry v zdravotníctve:<br />
- rozvíjať zdravotnú starostlivosť v preventívnej, liečebnej a rehabilitačnej oblasti,<br />
- rozvíjať zariadenia liečebnej starostlivosti v záujme optimálneho vyuţitia lôţkových kapacít v<br />
nemocniciach a riešiť nevyhovujúcu materiálno-technickú základňu niektorých zariadení,<br />
v oblasti kultúrno-historických hodnôt<br />
- nadväzovať na historicky vytvorenú štruktúru mestského a vidieckeho osídlenia s cieľom dosiahnuť<br />
ich funkčnú aj priestorovú previazanosť pri akceptovaní ich tvaru, obsahu a foriem, ako aj ich identity,<br />
špecifickosti a tradícií,<br />
- rešpektovať kultúrno-historické urbanistické celky, a to aj v širšom rozsahu, ako poţaduje ochrana<br />
pamiatok,<br />
- rešpektovať potenciál kultúrnych, historických, spoločenských, technických a hospodárskych hodnôt<br />
charakterizujúcich dané prostredie, a to ako vo forme hmotnej, tak aj nehmotnej, a vytvárať pre ne<br />
vhodné prostredie,<br />
- rešpektovať a uplatniť funkčnú a typovú profiláciu jednotlivých mestských a vidieckych sídel a ich<br />
častí,<br />
v oblasti lesného hospodárstva zabezpečiť dobudovanie lesného parku Piešťany,<br />
v oblasti rozvoja dopravnej infraštruktúry<br />
- cestné komunikácie a objekty v okrese Piešťany:<br />
a) rezervovať priestor pre výhľadové vedenie trasy cesty I/61 prieťahom okresného mesta v<br />
štvorpruhovom šírkovom usporiadaní ako mestskú komunikáciu,<br />
b) vybudovať novú trasu cesty II/499 od I/61 navrhovanej v kategórii S 9,5/60 v dĺţke 6,5 km s<br />
novým mostom cez Váh a mimoúrovňovou kriţovatkou s II/507 a rezervovať koridor pre<br />
prieťah tejto cesty od kriţovania so ţelezničnou traťou pozdĺţ ţelezničnej trate na I/61<br />
v dĺţke 4,1 km,<br />
c) upraviť cestu II/507 na kategóriu S 9,5/80,<br />
- ţelezničná doprava aj v okrese Piešťany:<br />
modernizovať trate 110, 120 a 130 a upraviť ich na traťovú rýchlosť 160 km/hod.,<br />
VRT - rezervovať koridor pre vysokorýchlostnú trať,<br />
- vodná doprava<br />
- rezervovať priestor pre vybudovanie prekladiska v Piešťanoch,<br />
- vybudovať podporné technické a servisné zariadenia pre rozvoj športovej a turistickej plavby<br />
nadväzne na rekreačný priestor vodnej nádrţe Sĺňava,<br />
- vybudovať zariadenie pre športovú a turistickú plavbu v súvislosti s vybudovaním Váţskej vodnej<br />
cesty,<br />
- letecká doprava:<br />
pre výhľadový rozvoj civilnej <strong>dopravy</strong> na letisku v Piešťanoch rozšíriť servisné sluţby pre<br />
medzinárodné letisko,<br />
vytvoriť potrebný technický servis v okresných sídlach na vyuţívanie leteckej civilnej <strong>dopravy</strong>,<br />
- cyklistická doprava<br />
- vybudovať povaţskú trasu pre cykloturistiku vedenú po hrádzach Váhu v spojení s<br />
Medzinárodnou podunajskou cykloturistickou trasou,<br />
- vybudovať prepojenie Povaţskej cykloturistickej trasy na Piešťany a ich kúpeľný areál a<br />
rekreačné priestory,<br />
3.4.3 Verejnoprospešné stavby záväzných regulatívov ÚP-VÚC Trnavského kraja:<br />
cestná doprava:<br />
- nové premostenie v Piešťanoch na ceste II/499 a súvisiace preloţky ciest I/61 a II/499,<br />
ţelezničná doprava:
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 15<br />
- vysokorýchlostné trate v Trnavskom kraji v juţno-severnom prepojení Bratislava – Ţilina –<br />
Katovice a v západo-východnom prepojení Bratislava – Nitra – Košice – Ukrajina,<br />
- modernizácia hlavných ţelezničných tratí zaradených do európskych multimodálnych koridorov Kúty<br />
– Bratislava – Štúrovo (trať. rýchlosť 160 km/hod.) a Bratislava - Púchov (trať. rýchlosť 160 km/hod.),<br />
letecká doprava – modernizácia letiska v Piešťanoch:<br />
vodná doprava<br />
- postupné splavnenie Váhu v úseku Komárno - Ţilina, ktoré obsahuje prekladisko Piešťany.<br />
Na uskutočnenie verejnoprospešných stavieb moţno, podľa § 108 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom<br />
plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších zákonov, pozemky, stavby a<br />
práva k nim vyvlastniť alebo vlastnícke práva k pozemkom a stavbám obmedziť.<br />
3.4.4 Trnavský samosprávny kraj, odbor dopravnej politiky<br />
upresňuje najnovšie rozvojové zámery listom 4040/2009/SHS-002/Ing. Silberhorn takto:<br />
- Preloţka cesty II/499 / CEMOS, varianty premostenia Váhu, - výber. obstar. TŠ, pozemky sú<br />
rezervované,<br />
- TSK nemá v súčasnosti ţiadne projektové zámery na rozšírenie cestnej siete v Piešťanoch,<br />
Moravanoch,<br />
- Priorita – schválená koncepcia: rekonštrukcie ciest II. a III.triedy<br />
- Zámer rekonštrukcie mosta cez Váh neplánuje, je prevádzkyschopný, ale treba vybudovať<br />
nový,<br />
- Rozvoj regionálnej autobusovej <strong>dopravy</strong> – snaha zosúladiť poţiadavky obyvateľov na mobilitu<br />
s prihliadnutím na rozvoj mesta a okolitých obcí,<br />
- Ţelezničná doprava: prechod kompetencií na TSK sa plánuje v r.2011-12, potom bude<br />
snaha TSK optimalizovať systémy ţelezničnej a autobusovej <strong>dopravy</strong>;<br />
3.5 SOCIO-DEMOGRAFICKÉ PODMIENKY ROZVOJA MESTA<br />
Mesto Piešťany zadalo pre východiská ÚGD k roku 2006 celkom 29 658<br />
obyvateľov mesta a pri sčítaní obyvateľov, domov a bytov v roku 2001 malo mesto<br />
30 606 obyvateľov, čo ho stále radí na 2. miesto v počte obyvateľov Trnavského<br />
samosprávneho kraja. Subregión Piešťany, v hraniciach okresu Piešťany mal<br />
východiskový počet 64 066 obyvateľov podľa okresnej štatistiky k 01/2009.<br />
Pre potreby ÚGD mesta Piešťany bolo potrebné aktualizovať a predĺţiť prognózu<br />
demografickej bilancie po dohode s obstarávateľom do plánovacieho roku 2025.<br />
Sociodemografické podmienky rozvoja boli spracované v rámci 2.etapy úlohy a sú<br />
v Prílohe č.1 pod názvom „Demografický potenciál mesta Piešťany, Prognóza<br />
obyvateľstva a trhu práce“, RNDr. M. Babiar, pre STU, 2009, z ktorej vyberáme:<br />
3.5.1 Prognóza vývoja obyvateľstva<br />
Demografický vývoj obyvateľstva mesta Piešťany v povojnovom období aţ do<br />
roku 1990 poukazuje na rôznorodý, prevaţne progresívny vývoj, výrazne ovplyvnený<br />
investičnou činnosťou spojenou hlavne s bytovou výstavbou, ako i rozvojom<br />
priemyslu, sluţieb a občianskej vybavenosti.<br />
Maximálny nárast počtu obyvateľstva nastal na území mesta Piešťany v<br />
období rokov 1970 - 1980, kedy pribudlo 22,9 % obyvateľov, pričom v období 1960-<br />
1970 pribudlo 13,4 %. V období rokov 1980-1990 bol prírastok obyvateľstva 7,2 %.<br />
Po roku 1990 dochádza v meste Piešťany k poklesu obyvateľstva. Spôsobené<br />
je to demografickou depresiou, ako aj zníţenými propopulačnými opatreniami zo<br />
strany štátu, zníţenou bytovou výstavbou viacpodlaţných domov, prechodom<br />
hospodárstva na trhový mechanizmus a ďalšími faktormi.
obyvatelia<br />
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 16<br />
Prognóza obyvateľov vychádza z prognózy spracovanej v UP mesta<br />
Piešťany a bola prehodnotená na základe najnovších poznatkov. Prognóza vychádza<br />
z ponuky územia, ktorý poskytujú navrhnuté plochy v územnom pláne.<br />
Prvé priblíţenie rozvoja, podľa autorov ÚGD mesta Piešťany: Tab.č. 3.5.1<br />
podklad pre korektúry demografického rozvoja<br />
mesta podľa ÚP-1998<br />
STUBA, 12/2008,<br />
Rakšányi<br />
UGD mesta Piešťany<br />
etapa: 1a - prieskumy, trendy<br />
rok: 1980 1991 1995 2000 2005 2006 2010 2015 2020 2025 2030<br />
obyvatelia celkom - UPN 30487 33176 32179 32912 34191 29800 35670 37035 38121 39000 40000<br />
nárast v % 1,088 0,969 1,022 1,038 0,871 1,196 1,038 1,029 1,023 1,025<br />
zachovanie rastu po<br />
r.2005, 1. Priblíţenie –<br />
UGD, Rakšányi 30487 33176 32179 32912 34191 29658 30958 32142 33085 33848 34716<br />
Poznámka: vrátane UO 02, byty AUPARK:+160<br />
45000<br />
40000<br />
35000<br />
30000<br />
25000<br />
20000<br />
1980 1991 1995 2000 2005 2006 2010 2015 2020 2025 2030<br />
rok<br />
obyvatelia celkom - UPN<br />
zachovanie rastu po r.2005, 1. Priblíženie - UGD<br />
V upravenej prognóze vývoja mesta do roku 2020 moţno uvaţovať<br />
s postupným rastom počtu obyvateľstva z vlastných zdrojov z dôvodu zvýšeného<br />
počtu ţien v mladších vekových skupinách ako i zvýšeného počtu ţien vo veku<br />
plodnosti. prognóza predpokladá, ţe nárast obyvateľstva najviac ovplyvní migrácia<br />
obyvateľov do mesta, hlavne tých čo dochádzajú za prácou, ale i zahraničných.<br />
Prirodzený prírastok v priebehu nastávajúcich 17 rokov, moţno predpokladať<br />
v rozsahu 27-64 obyvateľov ročne, t.j. 0,1-0,2 % v závislosti od reprodukčných<br />
skupín obyvateľstva.<br />
Migračný prírastok moţno usmerňovať v rozsahu rastu 220 - 440 obyvateľov<br />
ročne, t.j. 0,7-1,5 % v závislosti od moţností investícií, jednak do hromadnej bytovej<br />
výstavby, do hospodárskych a výrobných celkov, ako i do podmieňujúcich<br />
inţinierskych sietí potrebných pre bývanie. celkový prírastok moţno predpokladať v<br />
rozsahu 280 - 470 obyvateľov ročne, t.j. 0,9-1,6 %.<br />
Oproti prognóze v územnom pláne predpokladá upravená prognóza k roku<br />
2025 niţší nárast obyvateľstva (o 2340 obyvateľov menej), čo súvisí s menej<br />
priaznivými hospodárskymi a sociálnymi podmienkami.<br />
Z uvedených prepočtov vyplýva, ţe ak sa nezlepší veková situácia v prospech predproduktívnych<br />
obyvateľov v Piešťanoch, bude v roku 2025 na 1 dôchodcu pracovať<br />
2,6 ekonomicky aktívneho obyvateľa v produktívnom veku.
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 17<br />
Pre mesto Piešťany je charakteristická veľmi vysoká migrácia, ktorá sa<br />
prejavovala rôznorodo a značne kolísavo v závislosti aj od investičnej činnosti na<br />
území mesta. obyvateľstvo v rokoch 1930-1960 vzrástlo o 6 584, t.j. 54 %. v rokoch<br />
1960-1980 o 11 673, t.j. 62,5 %. z migrácie v rokoch 1970-1991 sa prisťahovalo do<br />
mesta 16 032 obyvateľov, t.j. 48,3 % a odsťahovalo sa 10 922, t.j. 32,9 %. saldo<br />
migrácie predstavovalo 110 obyvateľov, čo je 15,4 %. to znamená, ţe viac ako 50 %<br />
obyvateľov mesta sa do roku 1991 zmenilo. s migračnými tendenciami sa počíta aj<br />
v prognóze vývoja, z dôvodu zachovania reprodukcie vlastného obyvateľstva.<br />
Piešťany - Prognóza vývoja obyvateľstva, Babiar, pre ÚGD-PN,2009<br />
Tab.č.3.5.2<br />
Rok Predproduktívni % Produktívni % Poproduktívni % Celkom<br />
2001 4535 14,8 19519 63,8 6552 21,4 30606<br />
2008 3495 11,6 18950 62,9 7681 25,5 30126<br />
2010 3980 12,8 19130 61,6 7950 25,6 31060<br />
2015 4450 13,7 19900 61,3 8110 25,0 32460<br />
2020 5320 15,7 20440 60,3 8140 24,0 33900<br />
2025 5980 16,7 21500 60,1 8300 23,2 35780<br />
Prognóza vývoja obyvateľov podľa urbanistických obvodov z podkladu ulíc Tab.č.3.5.3<br />
Urbanistický obvod 1991 Prír. 2008 Prognóza stará 3.5.1.1.1 Prognóza nová<br />
2005 2020 2010 2015 2020 2025<br />
Piešťany spolu 33176 1250 30126 34191 38121 31060 32460 33900 35780<br />
500 obyvateľov+ 5130 obyv. a<br />
28 Moravany 1778 0 2122<br />
2200 lôţok návštevníkov.<br />
25 Ratnovská cesta +Sĺňava 62 130 146<br />
220<br />
26 Banka obec + Červ. veţa 1662 2238 2400<br />
Banka spolu Výhľad UP-O 1734 2240 2900 3280 3710<br />
Obyvateľstvo mesta Piešťany charakterizovala relatívne vysoká ekonomická<br />
aktivita. V prognóze rozvoja mesta moţno uvaţovať s postupným poklesom<br />
percentuálneho podielu ekonomickej aktivity z dôvodu zvyšovania sa dôchodkového<br />
veku obyvateľov a prechodu silných ročníkov do poproduktívneho veku. prognóza<br />
ekonomickej aktivity podľa odvetví vychádza z predpokladov hospodárskej prestavby<br />
mesta Piešťany, na mesto s prevahou obsluţných, rekreačných, kúpeľných,<br />
administratívnych a komerčných činností.<br />
3.5.2 Prognóza vývoja trhu práce a zamestnanosti<br />
Z hľadiska rozvoja pracovných príleţitostí uvaţujeme s rýchlejším rastom<br />
oproti rastu obyvateľstva tak, aby bola dochádzka za zamestnaním postupne<br />
zniţovaná, hlavne pre obyvateľov vstupujúcich do produktívneho veku a títo<br />
nachádzali zamestnanosť priamo v meste. V prognóze intenzity zamestnanosti<br />
predpokladáme percentuálny pokles so 74,9% na 70,5 %, o 4,4% v dôsledku<br />
nárastu obyvateľstva v produktívnom veku, zvyšovania ekonomickej aktivity a<br />
zniţovania dochádzky z okolitých obcí. Celkový nárast v prognóze predstavuje 2660<br />
pracovníkov.
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 18<br />
V súčasnom období odchádza za prácou cca 9,3% práceschopných<br />
obyvateľov. K návrhovému obdobiu predpokladáme, ţe z mesta budú odchádzať za<br />
zamestnaním do iných okresov rôznorodé pracovné sily v rozsahu 2800 - 2900<br />
obyvateľov z celkového počtu ekonomicky aktívnych obyvateľov, čo bude<br />
predstavovať v návrhovom roku 8,1 %.<br />
Prognóza vývoja zamestnanosti v Piešťanoch<br />
Tab.č.3.5.4<br />
Rok: 2001 2008 2010 2015 2020 2025<br />
Pracovníci celkom 21810 22580 22980 23500 24210 25240<br />
Obyvatelia 30606 30126 31060 32460 33900 35780<br />
Produktívne<br />
19519 18950 19130 19900 20440 21500<br />
obyvateľstvo<br />
Ekonomicky aktívni 15249 15950 16430 17170 17910 18940<br />
V % 49,8 52,9 52,9 52,9 52,9 52,9<br />
Intenzita<br />
71,2 74,9 74,0 72,4 71,4 70,5<br />
zamestnanosti<br />
Saldo dochádzky 6561 6630 6550 6330 6300 6300<br />
Odchádzka za 2890 2800 2800 2900 2900 2900<br />
prácou<br />
Dochádzka za<br />
prácou do mesta<br />
9451 9430 9350 9230 9200 9200<br />
Zamestnanosť na území Piešťan poskytuje vyššie ponuky ako je obyvateľstvo<br />
schopné absorbovať a preto je do Piešťan zvýšená dochádzka za prácou z okolitých<br />
obcí. V prognóze sa preto počíta s čiastočnou decentralizáciou do okolitých obcí<br />
regiónu. Hlavne v odvetví sluţieb, prvotnej výroby i skladov, čím sa zníţi tlak na<br />
dochádzku do mesta za zamestnaním a odľahčí sa výrobná funkcia s obnovením<br />
sluţieb charakteristických pre kúpeľné centrá.<br />
Prognóza vývoja podľa sektorov vyjadruje zniţovanie počtu pracovných<br />
príleţitostí v prvom a druhom sektore a nárast v treťom sektore. Predpokladá sa<br />
výraznejšie zníţenie v I. sektore z 1,5% na 1,0%, v druhom sektore zo 44,1% na<br />
39,6% a v treťom sektore zvýšenie z 54,4% na 59,4%.<br />
3.5.3 Denne prítomné obyvateľstvo<br />
Mesto Piešťany je známe vysokým podielom denne prítomného obyvateľstva,<br />
jedným z najvyšších v Slovenskej republike. Mesto-tvorná a mesto-obsluţná zloţka<br />
výrazne presahuje potreby obyvateľov mesta a v niektorých odvetviach saturuje<br />
funkcie okresné, regionálne a celoslovenské funkcie. Denne prítomné obyvateľstvo<br />
predstavujú obyvatelia prichádzajúci za zamestnaním, do škôl, do kúpeľov, za<br />
turistikou, pracovne, za lekárom, na administratívne a správne orgány, za<br />
obchodom, na rôzne stáţe, školenia a inštruktáţe, za oddychom, rekreáciou,<br />
sluţbami, športovými podujatiami, na návštevy rodičov, známych a príbuzných a<br />
inými účelmi.<br />
Prognóza denne prítomného obyvateľstva<br />
Tab.č.3.5.5<br />
Dôvod mobility 1991 2001 2008 2010 2015 2020 2025<br />
Odchádzka 4059 4140 4000 4000 4000 4000 4000<br />
- za prácou 2778 2890 2800 2800 2900 2900 2900<br />
- za štúdiom 1281 1250 1200 1200 1100 1100 1100
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 19<br />
Dochádzka 11806 11800 11900 11900 11730 11700 11700<br />
- za prácou 9250 9250 9400 9400 9230 9200 9200<br />
- za štúdiom 2556 2550 2500 2500 2500 2500 2500<br />
Saldo dochádzky 7747 7660 7900 7900 7730 7700 7700<br />
Návštevnosť 14750 14800 15000 15500 17000 20000 22000<br />
Prítomné - cudzie obyv. 22497 22460 22900 23400 24730 27700 27700<br />
Obyvateľstvo bývajúce 33176 30616 30126 31060 32460 33900 35780<br />
Denne prítomní<br />
obyvatelia<br />
55673 53076 53026 54460 57190 61600 63480<br />
Najvyšší počet denne prítomného obyvateľstvo je počas pracovných dní, keď do<br />
mesta prichádzajú všetky uvedené kategórie v rozsahu maximálne 45 - 70 % t.j. od<br />
14750 do 22000 obyvateľov denne. Pribliţný počet návštevníkov ročne predstavuje<br />
45.tisíc z čoho je asi 15.tis. zahraničných. V roku 1995 navštívilo len kúpele 31727<br />
návštevníkov na lôţkach mimo víkendových jednorázových kúpeľných hostí, z čoho<br />
51,9% tvorili zahraniční návštevníci. Zo zahraničných sú to hlavne Nemci 58%,<br />
Rakúšania 18%, Izrael 7%, USA, Kuvajt 4% a ďalší.<br />
3.6 HOSPODÁRSKY POTENCIÁL MESTA A SUBREGIÓNU<br />
PIEŠŤANY<br />
Mesto Piešťany je významným centrom osídlenia, kúpeľníctva, cestovného<br />
ruchu aj dopravným uzlom, čo prispelo k zvýšenému záujmu o investovanie aj vo<br />
sfére sprievodnej priemyselnej výroby a sluţieb.<br />
V období posledných rokov dochádza k výraznému útlmu priemyselnej výroby,<br />
ktorá našťastie nebola po stránke ochrany príliš ekologická. Moţno však<br />
predpokladať, ţe obdobie stagnácie aţ recesie ekonomiky bude postupne<br />
vystriedané obdobím oţivenia a prosperity, čo sa prejaví nielen budovaním<br />
predajných zariadení a komplexov (táto fáza prebieha v súčasnom období), ale aj<br />
regeneráciou a modernizáciou pôvodných a vznikom nových výrobných kapacít<br />
nezávadnej výroby. Budú to pravdepodobne ako v minulosti odvetvia, priamo<br />
súvisiace s kúpeľníctvom, zdravotníctvom a podporou sebestačnosti regiónu<br />
v cestovnom ruchu: ekologické potraviny, floristika, pamiatkové predmety, umelecké<br />
remeslá, obalová technika a pod. V modernej dobe môţu byť pre kúpeľné mesto<br />
nezávadné výrobno-skladovacie priestory na podporu letiska, a v oblasti<br />
kúpelníctva wellnesová a kongresová infraštruktúra zariadení a sluţieb.<br />
Hospodársky potenciál subregiónu Piešťany vidíme aj v sídelnej štruktúre miest<br />
a obcí. Hierarchia subregiónu Piešťany je znázornená vo výkrese č.1 „Širšie územné<br />
vzťahy“, ktorá podľa veľkostných skupín obcí na cestných ťahoch S-V, spolu s riekou<br />
Váh, letiskom a ţelezničnou traťou tvorí charakteristické pásmové sídelné, funkčné,<br />
aj krajinné usporiadanie s počtom obyvateľov obcí takto:<br />
Podkarpatský sídelný pás pozdĺţ ciest II/502 a II/504: Chtelnica 2590, Veselé<br />
1150, Borovce 951, Prašník 852, Dubovany 935, Dolný Lopašov 957, Kočín – Lančár<br />
510, Niţná 524, Šterusy 517, Rakovice 528, Pečeňady 494, Bašovce 345, Veľké<br />
Orvište 1041, Ostrov 1168, Očkov 463 obyvateľov;<br />
Podinovecký podhorský sídelný pás pozdĺţ cesty II/507: Modrová 499, Modrovka<br />
215, Nová Lehota 228, Stará Lehota 265, Hubina 499, Ducové 359, Moravany 2120,
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 20<br />
Banka 2240, Ratnovce 930, Sokolovce 1184, po mesto Hlohovec: 23029<br />
obyvateľov a 12453 zamestnaných v meste;<br />
Povaţský pás v línii rieky Váh, ţeleznice M.120 a nadregionálnej cesty I/61: Nové<br />
Mesto nad Váhom 20 530, Horná Streda 1274, Pobedim 1211, Drahovce 2550,<br />
Veľké Kostoľany 2670, Madunice 1965, Červeník, po Leopoldov 4061 obyvateľov,<br />
Priečne Karpatsko-Inovecké sídelné zoskupenie okolo komunikácie cesty II/499:<br />
Vrbové 6300 obyv., Šípkové 353, Krakovany 1356 obyvateľov,<br />
Trebatice 1230 obyv. + 200zam. logistiky + 55 domáce firmy, škola a úrady;<br />
Výrobné, skladovacie a obchodné areály mesta Piešťan dôsledne kopírujú koncept<br />
pásmového štrukturovania zastavaného územia so zónami:<br />
UO12- Za ţeleznicou – priemyselná a obchodná ulica s rozšírením západne k areálu<br />
Tesla, Vrbovská cesta,<br />
UO20- juţne od cesty II/499 – Vandiny s objektom ZSE, autobazárom, ţel. traťou,<br />
UO03- historická výrobná zóna v páse Bratislavská – dopravná – ţel. trať,<br />
UO05- potenciálny pás Ţilinská cesta I/61 obojstranne – letisko,<br />
UO04- obchodno- spoločenská zóna pásu okolo bulvára Ţilinská – prieťah cesty I/63,<br />
UO14- potenciálny pás koridoru Biskupický kanál – cesta I/61;<br />
3.7 EKOLOGICKÉ PODMIENKY ROZVOJA MESTA<br />
V existujúcom zastavanom území mesta, vzhľadom na jeho historicky<br />
zaloţenú urbanistickú štruktúru nie sú priestorové moţnosti na zmeny zástavby,<br />
asanácie a prestavby umoţňujúce vytváranie nových prvkov ochraňujúcich ţivotné<br />
prostredie od hluku, prašnosti a exhalátov z <strong>dopravy</strong>. V koncepcii rozvoja týchto<br />
území sa predpokladá čiastočná zmena funkcie obytných domov popri hlavných<br />
mestských komunikáciách, budúcich bulvárov spoločenských funkcií, na zmiešanú<br />
funkciu vybavenosti a bývania s umiestňovaním prevádzok vybavenosti<br />
a nezávadných výrobno-opravárenských sluţieb do prvého podlaţia objektov v styku<br />
s pešími trasami ulíc.<br />
Prvky a línie ekologickej stability, ktorá umocňuje kvalitu ţivota kúpeľného<br />
mesta Piešťany majú tieţ líniový tvar a výrazne podporujú pásmovosť urbanizácie<br />
mesta a jeho alternatívnej <strong>dopravy</strong> cyklistickej a pešej:<br />
Mestský park od kolonádového mosta v centre po športové areály v UO-08<br />
v súbehu s Biskupickým kanálom, v parku sú sústredené mestské kúpeľné<br />
a kultúrne atraktivity, poprepájané chodníkmi s centrálnou pešou zónou, areálmi<br />
športu a lávkou cez kanál na Lido, chýba most na Kúpeľný ostrov;<br />
Kúpeľný ostrov s koncentráciou balneologických a rehabilitačných areálov,<br />
nefunkčným historickým kúpaliskom Eva, golfovým ihriskom, dopravne pripojený<br />
na centrum peším kolonádovým mostom s regulovanou zásahovou cestnou<br />
dopravou, dopravne prístupný a zásobovaný z obce Banka cez záchytné<br />
parkovisko;<br />
Nábreţie rieky Váh, z juhu od rekreačnej zóny Sĺňava I. a lodenice po mestskom<br />
brehu do centra, pozdĺţ parku a nábreţím Ivana Kraska po Bodonu ne severnom<br />
okraji, umocnené cyklistickým ťahom na hrádzi Váhu a Biskupického kanála,<br />
Potok Dubová – biokoridor so spoločenskou funkciou cyklistických ťahov<br />
obojstranne uhlopriečne cez centrum mesta;<br />
Nábreţie Váhu na „banánskej“ strane juţne od areálov rekreácie Sĺňava II.,<br />
súbeţne pod Červenou veţou nábreţím Janka Alexyho – Benátky – hrádzou<br />
sedimentačného kanála kúpeľov v katastri obcí Banka a Moravany nad Váhom na<br />
sever územia do prírodnej poľnohospodárskej krajiny;
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 21<br />
Rozvoj mesta bude ďalej trvalo obmedzený ochrannými pásmami:<br />
OP minerálnych prameňov a kúpeľov Piešťany;<br />
OP PHO2 vodných zdrojov v UO12- Za ţeleznicou: lokality Babinec, Červené<br />
vŕby, Horné lúky,<br />
Potenciálne vyuţiteľný priestor UO11- v súčasnosti s cintorínom a poliami<br />
výskumného ústavu rastlín;<br />
Samostatným prvkom ekologickej stability je vodná plocha rieky Váh a Biskupického<br />
kanála s fenoménom Vtáčieho ostrova s hniezdením vodnej fauny, s regulovanou<br />
rekreačnou lodnou dopravou a vodnými bezmotorovými športami.<br />
3.8 ÚZEMNO-TECHNICKÉ PODMIENKY<br />
Rozvojové plochy mesta sú v ÚP mesta lokalizované do priestorov severne,<br />
ale najmä juţne a západne od súčasného zastavaného územia.<br />
Stav a zámery rozvoja mesta Piešťany boli analyzované na podklade UP mesta<br />
r.1998 a UP CMZ. Pre grafické znázornenie moţných scenárov rozvoja aj po<br />
horizonte platného ÚP mesta Piešťany bola pouţitá mapa komplexného<br />
urbanistického návrhu s integráciou funkcií z hľadiska nárokov na individuálnu<br />
a nákladnú automobilovú dopravu do týchto zoskupení prevládajúcich funkcií:<br />
bývanie všetkých foriem, vyššia občianska vybavenosť (administratíva, školy,<br />
obchod, sluţby), šport a rekreácia, zeleň a kúpele, výroba a skladovanie,<br />
poľnohospodárske vyuţitie katastra mesta, plochy <strong>dopravy</strong> (ţeleznice, letisko, SAD).<br />
Podkladový výkres riešeného územia mesta Piešťany obsahuje komplexnú dopravnú<br />
infraštruktúru, aj s projekčne pripravovanými zmenami komunikácií, parkovísk<br />
a kriţovatiek, podľa podkladu [11] .<br />
Na syntetizovaný mapový podklad katastra mesta Piešťany bola digitálne<br />
prilepená mapa susediacich obcí z podkladu Základnej mapy M 1 : 10 000 a rozvojové<br />
zámery obcí Banka a Moravany nad Váhom v zmysle aktuálnych územných<br />
plánov týchto obcí.<br />
Územno-technické podmienky rozvoja mesta Piešťany v rovinatej nive rieky<br />
Váh budú aj v budúcnosti obmedzovať:<br />
krajinné prvky: rieka Váh a Biskupický vodárenský kanál, masív Povaţského Inovca<br />
s horským útvarom Štepnica – Vrchy, známe ako Červená Veţa,<br />
technické dopravné líniové stavby: diaľnica D1 Bratislava – Ţilina, ţelezničná<br />
magistrálna trať M.120 Bratislava – Leopoldov – Trenčín – Ţilina, letisko Piešťany,<br />
ţelezničná vlečka a doplnková trať Piešťany - Vrbové;<br />
Podmienky rozvoja z hľadiska dopravných nárokov priťaţenia komunikačnej<br />
siete mesta budú ovplyvňovať najmä kontaktné obce a ich nové rozvojové priestory:<br />
UO26 – Banka : 2200-3700 obyvateľov, z toho Červená veţa 2400 obyv.;<br />
UO25 – Ratnovská cesta : 130-220 obyvateľov a bývajúcich návštevníkov Sĺňavy;<br />
UO28 – Moravany : 2120-5130 obyvateľov a prechodne ubytovaných rekreantov;<br />
mesto Vrbové: 6300 obyvateľov;<br />
Obec Trebatice: 1230 obyvateľov a 200 zamestnancov v logistike + 55 zamestnaných<br />
v obci;<br />
Malé obce okresu/subregiónu Piešťany: z hľadiska priťaţenia <strong>dopravy</strong> bude aj v<br />
budúcnosti v únosných hraniciach, ktoré zvládnu cesty III.triedy;<br />
Územno technické podmienky rozvoja mesta výrazne ovplyvnia z hľadiska<br />
kvality ţivota aj lokálne zámery privátnych stavebníkov a developerov, ktoré boli<br />
podľa vydaných UR v rokoch 2002-2008 analyzované a zahrnuté do aktualizácie
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 22<br />
demografického profilu a nárokov na dopravu, najmä statickú. Budú to len niektoré,<br />
ktoré majú väčší dopad na mesto:<br />
Moravany nad Váhom: okrem rozvoja obce, najmä Nové kúpeľné centrum NKC s<br />
funkciami kúpeľno-relaxačnej a rehabilitačnej zóny aj so zariadeniami wellness, pre<br />
zámorských, európskych aj domácich pacientov a zdravých rekreantov v plánovaných<br />
kapacitách hotelov 2200 a apartmánoch 400 postelí, 50 víl pre cca 500<br />
obyvateľov, kongresové zariadenia pre cca 1500 návštevníkov, športoviská pre 600 +<br />
2000 divákov. [12]<br />
Tento zámer môţe vytvoriť zdravé konkurenčné prostredie pre podnikanie v oblasti<br />
kúpeľníctva a CR, je zároveň podmienený novým dopravným pripojením na severe<br />
mesta, mostom cez Váh a Biskupický kanál do priestoru letiska na cestu I/61;<br />
Banka – Červená Veţa: nový ÚP obce Banka [13] ponukovou formou bez časového<br />
horizontu vytipoval potenciál priestorov pre kvalitné bývanie na slnečných svahoch<br />
Štepnica-Vrchy, chýbajúci Eastend s výhľadom na celé mesto, ktoré odhadujeme na<br />
cca 800 bytov v rodinných a bytových domoch. Pre takéto kapacity bude treba<br />
navrhnúť dopravné pripojenia z cesty II/499, aby sa odľahčil jediný most Krajinský<br />
cez Váh do mesta;<br />
AUPARK – polyfunkčný areál: objektov na Nitrianskej ulici v centre je vo výstavbe.<br />
Navrhnuté je dobré pripojenie na dopravnú kostru mesta MOK z Krajinskej ulice,<br />
nároky vlastných objektov na parkovanie vozidiel v rámci objektu aj s ponukou cca P<br />
80 miest pre potreby centra mesta;<br />
Nové UR pre funkciu bývania v meste: v súlade s UP-CMZ sú ukončené, alebo<br />
rozostavané, ďalšie navrhujú vyuţitie prieluk (Rázusova, ...), bude potrebné<br />
regulovať z hľadiska nárokov na parkovanie a garáţovanie bývajúcich obyvateľov;<br />
UR funkcie obchody ako polyfunkčné zariadenia: OV+bývanie, regulovať prístup len<br />
z hlavných komunikácií, odstavovanie a parkovanie len na vlastných pozemkoch;<br />
UR a potenciálne areály logistiky a skladovania: známe sú v západnej časti mesta Za<br />
ţeleznicou a pri letisku, poţiadavky na kvalitnú dopravnú infraštruktúru boli riešené<br />
lokalizáciou priamo pri hlavných komunikáciách;<br />
Občania na prerokovaní konceptov scenárov (21.mája 2009), formulovali niektoré<br />
poţiadavky na rozvoj mesta a kvalitu ţivota v uliciach mesta Piešťany:<br />
Dopravnú záťaţ poţadujú rozdeliť na viac paralelných komunikácií;<br />
Overiť reálnosť preloţky cesty I/61 aj Za ţeleznicou;<br />
Nový podjazd Orviskej cesty pod ţelezničnou traťou pri letisku bude treba<br />
rozšíriť pre prejazd ťaţkých vozidiel, ktoré treba odkloniť z prieťahu Ţilinskou<br />
ulicou;<br />
Jednoznačná poţiadavka druhého mestského mosta cez rieku Váh;<br />
V obytných uliciach centra mesta, ako je napríklad Kalinčiakova ţiadajú<br />
zaslepiť, alebo výrazne obmedziť prejazd, aby to boli tiché ulice, parter<br />
zásobovať regulovane, najradšej bez parkovania a manévrovania vozidiel;<br />
Paradoxne sa niektorí (podnikatelia) doţadujú viac parkovacích miest práve<br />
v centre, aj v uličkách, kde sú banky, a pod.;<br />
Nechcú riešiť Teplickú ulicu, lebo sa uţ bude prestavovať podľa schváleného<br />
projektu.<br />
3.9 ŢELEZNIČNÁ INFRAŠTRUKTÚRA<br />
Potenciál ţelezničnej <strong>dopravy</strong> sa uţ znásobil po modernizácii ţelezničnej trate na<br />
prevádzkovú rýchlosť v=160 km/h, kvalita a bezpečnosť vybudovanými
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 23<br />
mimoúrovňovými prepojeniami pre chodcov, cyklistov a cestným podjazdom na<br />
severe intravilánu, ktoré bude ale potrebné prestavať na parametre cesty I.triedy pre<br />
ťaţké vozidlá nákladnej cestnej <strong>dopravy</strong>.<br />
Podľa vyjadrení TSK je územie a ţelezničné zariadenia v Piešťanoch stabilizované.<br />
Praktická kapacita koľajiska a zariadení ţelezničnej stanice Piešťany bola dosahovaná<br />
v období maximálne podporovaného rozvoja ţelezničnej <strong>dopravy</strong> štátom v 80-<br />
tych rokoch minulého storočia. Výkony stanice v roku 1988 podľa prieskumov pre<br />
ÚGD Západoslovenského kraja [14] moţno povaţovať za rozvojovú rezervu pre<br />
výhľadové obdobie ÚGD mesta Piešťany podľa nasledujúcej tabuľky.<br />
Stanica Piešťany – max. Výkony v r.1988, rezerva výkonov pre výhľadové obdobie<br />
(Rakšányi, ÚGD Zs kraja, URBION, 1988)<br />
Tab.č.3.9<br />
Frekvencia cestujúcich v ŢST Piešťany r. 2007 / 1988* UGD ZsK<br />
prognózna rezerva r.2025:<br />
Nástup 935 cestujúcich 2577 275,6 %<br />
Výstup 871 cestujúcich 2202 252,8 %<br />
Spolu 1 806 cestujúcich 4779 264,6 %<br />
Potenciál ţelezničnej siete okresu Piešťany je v úplne nevyuţitých vlečkách<br />
jestvujúcich podnikov Mlyny, Chirana a tieţ trať do mesta Vrbové, v minulosti<br />
vyuţívaná na regionálnu dopravu do priemyselného závodu Trikota, š.p. Vrbové.<br />
Nevyhovujúci je potenciál budovy stanice a nevyuţitý je predstaničný priestor staníc<br />
AS/ŢS, vo väzbe na MK Dopravná, Staničná a bulvár Andreja Hlinku.<br />
Pri modernizácii ţelezničnej trate a stanice Piešťany sa zabudlo na rastúci význam<br />
obchodno-skladovacích a výrobných zón Za ţeleznicou, s významným počtom<br />
peších ciest za prácou a nákupmi. Stanici chýba priame pešie prepojenie, predĺţenie<br />
nového pešieho podchodu pod stanicou do priestoru Obchodnej ulice.<br />
3.10 POTENCIÁL ZÓNY LETISKA PIEŠŤANY<br />
Potenciál piešťanského letiska treba hodnotiť z pohľadu stredoeurópskeho regiónu,<br />
ktorý sa vzhľadom na existujúce záujmy jestvujúcich letísk definuje na priestor<br />
subregiónov Brno, Viedeň a Bratislava. Odborníci predpokladajú s výhľadovými<br />
koeficientami leteckej mobility pre Európu Cm = 0,5, Bratislava Cm=0,1,<br />
Viedeň Cm = 0,3, čo znamená, ţe 1 obyvateľ urobí 3 lety ročne.<br />
Mobilita leteckého gravitačného priestoru B-W-BA by za takýchto predpokladov vo<br />
výhľade bola = 1os*3l*20 mil. = 60 milión cestujúcich ročne.<br />
Takýto región B-W-BA moţno odhadnúť na cca 20 mil. obyvateľov a môţe<br />
v budúcnosti uţiviť aj 5 letísk s podielmi na nákladnej a osobnej doprave. Letisko<br />
M.R. Štefánika Bratislava, aj Wien-Schwechat majú limity rozvoja v urbanizovanom<br />
území ťaţiskových miest.<br />
Potenciál letiska Piešťany spočíva v územných rezervách a dopravnej prístupnosti:<br />
Súčasná VPD letiska je vhodná pre stredné veľkostné typy lietadiel B737, čo<br />
znamená optimum pre lety v priestore Európy do 3 hod letovej vzdialenosti.
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 24<br />
Súčasnú dráhu je moţné predĺţiť o 300-400 m severne, smerom Horná Streda,<br />
moţné je rozšíriť dráhu na 30-45 m, a zriadiť na konci obratiská pre lietadlá, rovnako<br />
je moţné dobudovať v disponibilnom areáli letiska dojazdové a pojazdové<br />
komunikácie.<br />
Atrakčná zóna pre letisko Piešťany sa dá pri súčasnom pokrytí záujmov jestvujúcich<br />
letísk B, W, BA odhadnúť na regióny 1- Záhorie okres Senica, 2- Povaţie po Trenčín,<br />
Bánovce. V hre je však aj ďalšie letisko v oblasti Záhorie-Malacky.<br />
V prípade scenára maximálneho rozvoja subregiónu Piešťany moţno počítať<br />
s významným posilnením klientelou zo zámoria, pre ktorú bude zaujímavá ponuka<br />
sprievodných programov: letecké školy a vyhliadkové lety (paraglajding, vetrone,<br />
parašutizmus) a v oblasti nákladnej <strong>dopravy</strong>: cargo, opravovne lietadiel, skladovanie,<br />
balenie a distribúcia tovarov do výrobných areálov regiónu.<br />
Technický potenciál letiska:<br />
Rezervovať územie v priestore, vymedzenom: ţelezničnou traťou M.120, cestou I/61<br />
a plotom areálu letiska na juhu – Haluzického ulica;<br />
Regulovať územie pre podporné funkcie letiska – hangáre, opravovne, hľadisko pre<br />
návštevníkov automobilových pretekov Cena Slovenska a pod.;<br />
Rezervovať územie priľahlé k ceste I/61, prípadne obojstranne, pre komerčné<br />
vyuţitie funkciami, ktoré priamo súvisia s nákladnou dopravou – sklady, prekladisko.<br />
Zvýšiť potenciál priestoru ţelezničnou vlečkou zo stanice Piešťany – prípadne aj pre<br />
kombinovanú osobnú dopravu.<br />
Maximálny rozvoj letiska Piešťany môţe výrazne zvýšiť lokalizácia prístavu na<br />
Biskupickom kanáli.<br />
4. PROGNÓZA A SCENÁRE ROZVOJA<br />
V zmysle Zadania pre ÚGD mesta Piešťany bola z dôvodov argumentácie správnosti<br />
zásad rozvoja mesta a náväzne pre vízie a 4 scenáre rozvoja mesta na dlhšie<br />
obdobie, min. do r.2025, vypracovaná prognóza <strong>dopravy</strong> v 2 variantoch<br />
predpokladanej deľby dopravnej práce AD : HD, pri zohľadnení niţšieho a vyššieho<br />
demografického potenciálu riešeného územia. Prognózu <strong>dopravy</strong> vypracovali partneri<br />
STUBA, Ing. Janík a Ing. Kyseľ (firma BONIT, s.r.o. Banská Bystrica), z ktorej<br />
vyberáme podstatné údaje, ktorými moţno dokresliť scenáre rozvoja.<br />
Prognóza <strong>dopravy</strong> pre mesto Piešťany, kap.4, Dopady scenárov na komunikačnú<br />
sieť mesta Piešťany, podľa scenára pokračovania rozvoja podľa platného ÚP mesta<br />
Piešťany.<br />
4.1 PROGNÓZA DOPRAVY A DOPADY NA KOMUNIKAČNÚ SIEŤ<br />
PODĽA ÚP<br />
Základným výstupom prognózy <strong>dopravy</strong> pre rok 2025 sú matice dopravných<br />
vzťahov, ktoré reprezentujú poţiadavky na prepravu v reláciách vnútromestských<br />
a vonkajších. Vonkajšie vzťahy sú delené na zdrojové a cieľové vzťahy a na tranzitné<br />
vzťahy. Na základe zadania sme vypracovali v rámci scenára moţného rozvoja<br />
mesta do podľa ÚP mesta tri varianty matíc dopravných vzťahov.
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 25<br />
Prvý variant predstavuje tzv. dolný, druhý variant je tzv. horný a tretí variant je 2.<br />
variant zvýšený o odhadovaný vplyv „Nového kúpeľného centra“ (NKC) v k.ú.<br />
Moravany nad Váhom.<br />
Z výhľadových matíc dopravných vzťahov bol zostavený nasledujúci rozbor jázd<br />
vozidiel odpovedajúci predikcii pre pre rok 2025.<br />
Rekapitulácia objemov jázd podľa druhu vozidiel a podľa druhu <strong>dopravy</strong>:<br />
Tab.č.4.1a<br />
Rok 2025 1. dolný variant 2. horný variant 3. horný + NKC<br />
Osobné automobily voz/24 hod % voz/24 hod % voz/24 hod %<br />
Celkový objem jázd 129 775 100,00 136 162 100,00 142 142 100,00<br />
MOV 61 813 47,63 65 772 48,30 70 924 49,90<br />
ZCV 37 756 29,09 40 184 29,51 41 012 28,85<br />
TV 30 206 23,28 30 206 22,19 30 206 21,25<br />
Ťaţké vozidlá<br />
Celkový objem jázd 21 159 100,00 21 794 100,00 22 236 100,00<br />
MOV 3 045 14,39 3 242 14,88 3 242 14,58<br />
ZCV 6 588 31,14 7 026 32,24 7 468 33,58<br />
TV 11 526 54,47 11 526 52,88 11 526 51,82<br />
Z aspektu dopravných vzťahov k mestu Piešťany je potrebné odčleniť tranzitnú<br />
dopravu po diaľnici D-1. Bez tranzitu po diaľnici je rekapitulácia objemov jázd vnútri<br />
mesta podľa druhu <strong>dopravy</strong> a druhu vozidiel nasledovná :<br />
Tab.č.4.1b<br />
Rok 2025 1. dolný variant 2. horný variant 3. horný + NKC<br />
Osobné automobily Voz/24hod % Voz/24hod % Voz/24hod %<br />
Celkový objem jázd 108 811 100,00 115 198 100,00 121 178 100,00<br />
MOV 61 813 56,80 65 772 57,10 70 924 58,50<br />
ZCV 37 756 34,70 40 184 34,90 41 012 33,90<br />
TV 9 242 8,49 9 242 8,00 9 242 7,60<br />
Ťaţké vozidlá<br />
Celkový objem jázd 11 313 100,00 11 948 100,00 12 390 100,00<br />
MOV 3 045 26,90 3 242 27,10 3 242 26,20<br />
ZCV 6 588 58,20 7 026 58,80 7 468 60,30<br />
TV 1 680 14,90 1 680 14,10 1 680 13,50<br />
Porovnanie hodnôt stanovených analýzou prieskumu <strong>dopravy</strong> ÚGD v r. 2008:<br />
Tab.č.4.1c<br />
Rok 2008<br />
Osobné automobily Voz/24hod %<br />
Celkový objem jázd 78 360 100,00%<br />
MOV 45 146 57,60%<br />
ZCV 27 576 35,20%<br />
TV 5 638 7,20%<br />
Ťaţké vozidlá<br />
Celkový objem jázd 8 491 100,00%<br />
MOV 2 426 28,60%<br />
ZCV 5 022 59,10%<br />
TV 1 043 12,30%<br />
Predmetná skladba dopravných vzťahov podľa druhu vozidiel je dokumentovaná<br />
v prílohe 2 scenára 1 formou kruhových diagramov, (nepredkladaná).
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 26<br />
Predmetný rast celkového objemu <strong>dopravy</strong> podľa jednotlivých variantov v členení<br />
OA a T je dokumentovaný v prílohe 2 formou stĺpcových diagramov.<br />
Dopady na základnú komunikačnú sieť navrhnutú v ÚP mesta Piešťany moţno<br />
charakterizovať intenzitami <strong>dopravy</strong> vo voz/24hod v najzaťaţenejších resp.<br />
charakteristických úsekoch ZÁKOS-u pre jednotlivé scenáre prognózy <strong>dopravy</strong> pre<br />
rok 2025 (Pre porovnanie uvádzame východzí stav v r. 2008).<br />
Tab.č.4.1d<br />
ÚSEK ZÁKOS-u r.2008 Dolný variant Horný variant<br />
pre 1. a 2. scenár pre 2. a 3. scenár<br />
39-122 Vrbovská cesta 24928 33574 38607<br />
21-39 Krajinská 20628 10806 13263<br />
15-68 Krajinský most 13542 15679 19122<br />
21-36 Bratislavská 15287 13519 14835<br />
20-21 Bratislavská 17017 10477 11355<br />
20-47 Ţilinská 16185 7994 8696<br />
152-153 navrh. most II/499 - 7789 8624<br />
68-128 Topoľčianska 11618 15379 19308<br />
68-76 II/507 J.Alexyho 2316 3778 4574<br />
72-73 Bananská 5778 12708 15962<br />
66-97 Radlinského 5740 10763 14374<br />
66-94 Meštianska 6322 9487 10671<br />
12-66 Teplická 7012 5876 6786<br />
66-47 Teplická 8368 8692 9818<br />
65-97 Radlinského 5904 12615 14374<br />
48-65 Štúrova 5945 9774 10900<br />
64-65 Radlinského 396 1828 8096<br />
65-84 Kuzmányho 4276 8057 9013<br />
53-65 Štúrova 4707 4698 5259<br />
Komentáre k dopadom prognózy <strong>dopravy</strong> na komunikačnú sieť mesta:<br />
Pokles intenzity <strong>dopravy</strong> vo výhľade na ceste I/61 (ul. Bratislavská a Ţilinská)<br />
súvisí s prerozdelením <strong>dopravy</strong> na navrhovanú preloţku cesty II/499 podľa ÚP a v jej<br />
pokračovaní zbernú komunikáciu. Ten istý dôvod je aj na pokles intenzity <strong>dopravy</strong> na<br />
úseku 21-39 (Krajinská), ktorá je prepojením medzi I/61 a preloţkou II/499 v zmysle<br />
ÚP mesta Piešťany.<br />
Nárast intenzity <strong>dopravy</strong> na úseku 15-68 (Krajinský most) je vyvolaný plánovanými<br />
aktivitami v k.ú. Banka a Moravany n/Váhom. S tým súvisí aj nárast intenzity <strong>dopravy</strong><br />
na Banánskej ulici a Topoľčianskej ulici (cesta II/507). K nárastu dochádza napriek<br />
prerozdeleniu <strong>dopravy</strong> na navrhovaný most, keďţe pre jazdy z obcí Banka<br />
a Moravany n/Váhom je vzhľadom na polohu atraktívnejší Krajinský most. Nakoľko<br />
Krajinský most nemôţe kapacitne zvládnuť nárast intenzity <strong>dopravy</strong> súvisiaci<br />
s uvaţovaným rozvojom obcí Banka a Moravany n/Váhom, je ţiadúce v súvise<br />
s výstavbou nového kúpeľného centra (NKC) riešiť v tejto polohe ďalší most.<br />
V opačnom prípade bude potrebné organizačnými opatreniami docieliť nútené<br />
zvýšenie pouţívania mosta navrhnutého v ÚPN mesta Piešťany.
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 27<br />
Návrh intenzity <strong>dopravy</strong> na Vrbovskej ceste (úsek 39-122) súvisí s nárastom<br />
zdrojovej – cieľovej <strong>dopravy</strong> ako i tranzitu od diaľnice, keďţe tento úsek je<br />
privádzačom <strong>dopravy</strong> od diaľnice D1.<br />
Problematickým uzlom sa stáva kriţovatka ulíc Teplická – Radlinského – Meštianska.<br />
V prípade horného variantu dochádza k prekročeniu kapacity ulíc Radlinského,<br />
Meštianskej a Teplickej v úseku (47-66), čo si vyţiada organizačné opatrenia<br />
a úpravu kriţovatky.<br />
Obdobný problém nastáva na kriţovatke (uzol 65) ulíc Radlinského, Kuzmányho,<br />
Štúrova, kde dochádza k prekročeniu kapacity Radlinského ulice v úseku 65-97<br />
a potrebe prebudovania kriţovatky.<br />
Súčasná situácia na Krajinskom moste potvrdzuje, ţe kapacita mosta je uţ<br />
v súčasnosti v špičkovej hodine prekročená. Príčinou je malá šírka vozovky medzi<br />
obrubníkmi. Preto, keď na most vchádza široké nákladné vozidlo musia vozidlá<br />
v protismere ostať stáť a čakať, kým toto most opustí. Ak však takéto vozidlo vstúpi<br />
na most a v dopravnom prúde sa za ním vyskytne ďalšie takéto vozidlo, potom sa<br />
dĺţka čakania všetkých protiidúcich vozidiel predlţuje.<br />
Výpočty výhľadových poţiadaviek na dopravu (dané maticami dopravných vzťahov)<br />
a ich pridelenie na komunikačnú sieť jednoznačne preukazujú, ţe v budúcnosti<br />
dôjde k prekročeniu kapacity tohto úseku počas denných hodín aj v prípade<br />
otvorenia ďalšieho mosta v prípade realizácie zámerov v Moravanoch nad Váhom.<br />
Pre hľadanie moţného riešenia je potrebné prehĺbiť modelovanie <strong>dopravy</strong>. Je nutné<br />
vykonať kapacitne závislý postup výpočtu zaťaţenia siete spolu s návrhom<br />
organizačných a technických opatrení pre preukázanie schopnosti siete prepustiť<br />
celý poţadovaný objem <strong>dopravy</strong> a prepravy. V tejto súvislosti makro model slúţiaci<br />
pre posúdenie koncepcie <strong>dopravy</strong> v rámci urbanisticko – dopravného riešenia<br />
územného plánu odporúčame doplniť o mikro-simulačné postupy, ktoré sú určené<br />
pre riešenie úsekov ciest, kde je intenzita automobilovej <strong>dopravy</strong> taká vysoká, ţe je<br />
na hranici kapacity úsekov a uzlov.<br />
Zníţením priepustnosti úseku cesty, alebo kriţovatky (uzlu) dochádza k podstatnému<br />
nárastu cestovných časov, t.j. impedancií úsekov (uzlov), čo vedie vodičov<br />
a cestujúcich k výberu inej trasy. V našom prípade prichádza do úvahy pouţitie trasy<br />
cez nový most. Únosnosť a vplyv takéhoto výberu na ţivotné prostredie (emisie,<br />
ekonomika jazdy, hluk, vibrácie ap.) je potrebné podrobnejšie preskúmať spolu<br />
s variantmi novej organizácie <strong>dopravy</strong> (zákaz vjazdu vozidlám nad 3,5 t a pod.)<br />
spomínaným kapacitne závislým zaťaţovaním a mikro-simulačnými postupmi.
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 28
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 29<br />
STN 73 6110 Tabuľka 1 – členenie miestnych komunikácií podľa osídlenia a dopravného<br />
významu s nadväznosťou na cestné komunikácie pre scenáre ÚGD Piešťany
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 30<br />
4.2 VARIANTY VÍZIE A CIELE UDRŢATEĽNOSTI PRE MESTO<br />
PIEŠŤANY<br />
Vhodne postavená stratégia rozvoja mesta na základe vízií (predstavách o<br />
budúcnosti), po zhodnotení územného a dopravného potenciálu môţe mať viacero<br />
trajektórií realizácie v priestore a čase. [7] Cieľom scenárov je naznačenie moţných<br />
vízií udrţateľného rozvoja územia, ktoré sú charakterizované prioritami a majú vplyv<br />
na ďalšie formovanie dopravnej sústavy mesta a regiónu. ÚGD reaguje na vízie<br />
zostavením textov rozvojových scenárov a ich územným priemetom pomocou<br />
grafického zobrazenia a schém. [4] V etape scenárov sa uplatňujú aj participačné<br />
kroky a predbeţné hodnotenie. Participácia je spoluúčasť občanov, investorov,<br />
záujmových skupín a riešiteľa ÚGD za účasti správcov územia. Výsledkom<br />
participačného procesu v etape scenárov je výber optimálneho scenára, na ktorý sa<br />
navrhnú 1 – 2 koncepty rozvoja <strong>dopravy</strong> a územia. Participačný proces ÚGD začal v<br />
Piešťanoch anketou občanov k problémom <strong>dopravy</strong> v etape 1a. (jeseň 2008),<br />
pokračoval účasťou záujemcov na prejednávaní čiastkových výsledkov prognózy a<br />
scenárov (máj – júl 2009), na workshope k dvom konceptom ÚGD (jeseň 2009),<br />
ktoré organizoval objednávateľ Mestský Úrad Piešťany, referát UR za účasti<br />
dotknutých orgánov a rezortov. Aţ do konca roku 2009 sa k čiastkovým výsledkom<br />
etáp ÚGD, zverejnených na webovej stránke mesta a distribuovaných na CD,<br />
vyjadrovali občania a skupiny záujemcov formou petícií aj listov adresovaných<br />
riešiteľom.<br />
Predmetom Návrhu územného <strong>generel</strong>u <strong>dopravy</strong> je po scenároch<br />
podrobnejšie rozpracovanie ÚPD do návrhu rozvoja dopravnej sústavy v súlade<br />
s poţiadavkami ochrany a rozvoja územia tak, aby boli harmonizované záujmy<br />
uţívateľov územia. Z hľadiska dopravných systémov sú to zariadenia<br />
nadregionálneho významu a mesto-tvorné zariadenia, ktoré tvoria komunikačnú<br />
kostru územia (cesty, ţeleznica, trasy MHD, dopravno-prevádzkové areály) a verejné<br />
priestory ulíc a námestí, stanice, areál SAD, mestské dvory, garáţe, parkovacie a<br />
manipulačné plochy osobnej, nákladnej a hromadnej <strong>dopravy</strong>, pešie priestranstvá<br />
a cyklistická infraštruktúra.<br />
Koncepčný rámec pre návrh ÚGD tvorí platný územný plán mesta a regiónu,<br />
záväzné časti nadradených dokumentácií, prípadne strategický plán rozvoja územia.<br />
Novšie ÚPP, ako aj známe zámery zmien vzťahov vo vnútri aj na regionálnej úrovni,<br />
pripravované investície a zmeny ochrany niektorých častí územia a jeho infraštruktúry<br />
môţu korigovať vyššie uvedené podklady z hľadiska predpokladaných nárokov<br />
na dopravu a vyuţitie riešeného územia.<br />
Na úrovni scenárov ÚGD mesta Piešťany bola analyzovaná východisková<br />
nadradená dokumnetácia, jestvujúca vízia a Stratégia rozvoja mesta [10],<br />
predpokladaný rozvoj obcí subregiónu Piešťany, a preto bola vypracovaná vlastná<br />
dopravno-inţinierska prognóza [subdodávka Bonit, s.r.o.] na podklade<br />
demografického potenciálu v rozsahu „Prognózy obyvateľstva a trhu práce“ v meste<br />
Piešťany. [Babiar]
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 31<br />
Charakteristiky 4 scenárov rozvoja pre mesto Piešťany koncipujeme na podklade<br />
viacerých moţných vízií formovania územia a sociálnych vzťahov stanovených<br />
v Stratégii mesta, ktoré sledujú rôzne akceptovateľné priority a hľadiská.<br />
Priority a hľadiská zvolených scenárov syntetizujú východiská a spolu s prognózou<br />
<strong>dopravy</strong> ich moţno povaţovať za argumenty výhodnosti rozvoja mesta takto:<br />
A - okrajové podmienky stavu a rozvoja <strong>dopravy</strong> v riešenom území:<br />
1. nadregionálne a regionálne priestorové a koridorové poţiadavky (Povodie Váhu, vojsko,<br />
letisko, ţeleznice, vlečky, technická infraštruktúra)<br />
2. socio-demografické podmienky a hospodársky potenciál územia<br />
3. ekologické podmienky funkčnosti územia, ochrany jeho častí a prvkov (liečivé pramene,<br />
PHO vodných zdrojov, krajina – ÚSES na regionálnej úrovni,<br />
4. územno-technické podmienky v rozsahu rozloţenia základných funkcií v priestore podľa<br />
ÚP, ich vzťahy a obmedzenia (záber, OP, ochrana lokalít a objektov), terén a klíma,<br />
5. dopravno-plánovacie ukazovatele (trendy, prognózny rast dopráv, deľba DP, súčasné<br />
a progresívne subsystémy, kapacity, rezervy,...)<br />
B – priority nadradených záujmov a správcu území, najmä:<br />
výhľadový rozvoj ţelezníc SR<br />
diaľničné väzby v územnom priemete<br />
splavnenie rieky Váh, hospodárska a rekreačná doprava<br />
riešenie centra mesta ako regulácia a cieľové obdobie<br />
upokojenie <strong>dopravy</strong> v centre, v celom meste – etapa a cieľ<br />
progresívna hromadná doprava osôb v meste a regióne<br />
zásady reintegrácie prieťahov ciest mestom<br />
C – zásady segregácie a integrácie v celoplošnom a lokálnom rozsahu mesta<br />
D – overenie novej normy STN 73 6110 – navrhovanie miestnych komunikácií, (kde kaţdá MK má<br />
svoj názov, z ktorého je jasná funkcia, „ţelená rýchlosť“ pohybu v priestore mesta, aj šírky<br />
jazdných pruhov MK), podľa tabuľky č.1, str.29<br />
Základné charakteristiky štyroch scenárov rozvoja pre mesto Piešťany<br />
Scenáre rozvoja mesta podporovaného dopravnou infraštruktúrou vychádzajú<br />
z rôznych, dohodnutých vízií smerovania mesta v perspektíve 20-40 rokov, za<br />
predpokladov štandardných podmienok technického pokroku a súčasných poznatkov<br />
o potrebách udrţateľnosti rozvoja v subregióne Piešťany. Vlastné vízie boli náhodne<br />
konfrontované tými, ktoré boli spracované v práci Stratégia rozvoja mesta Piešťany.<br />
(22)
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 32<br />
4 Varianty zvolenej vízie a cieľov udrţateľnosti pre mesto Piešťany Tab.č.4.2<br />
Vízia mesta vzhľadom na<br />
druh prostredia<br />
scenár<br />
Priority<br />
hľadiská<br />
Primárne ciele udrţateľnosti<br />
a cesty k nim<br />
1. Piešťany budú pokračovať<br />
v dobiehaní rozvoja podľa<br />
platného ÚP, je to tendencia<br />
obmedzení - regulovania<br />
spontánneho rozvoja,<br />
vyuţitím privátneho<br />
investovania ad-hoc<br />
2. Pokračovanie v tradíciách<br />
kúpeľného mesta „ECOCITY“<br />
sebestačnosť: Kúpele,<br />
kultúrna avantgarda, plesy,<br />
filharmónia, filmové festivaly,<br />
golf, plávanie, tenis,<br />
motocykle, oldtimery,<br />
turistika, folklór, parašutisti,<br />
modelári, vetrone, jazdectvo,<br />
3. Piešťany = maximálny<br />
rozvoj = polyfunkčné mesto<br />
aj pre región, ponuka<br />
atraktivity periférnych lokalít<br />
mesta a obcí subregiónu<br />
4. Piešťany - zelené<br />
ECOCITY pre obyvateľov aj<br />
návštevníkov mesta: mesto<br />
krátkych ciest, silná väzba<br />
mesto-krajina, orientácia<br />
dovnútra, kvalitná dostupnosť<br />
1.<br />
ekonomický<br />
scenár podľa<br />
ÚPN´1988<br />
2. Tradičný<br />
rozvoj<br />
3. Maximálna<br />
ponuka<br />
4. Občiansky<br />
hlas<br />
1 - dopravné<br />
2 - územné<br />
3- ekologické<br />
2-územné<br />
2-územné<br />
1-dopravné<br />
3- ekologické<br />
1- dopravné<br />
Ako to regulovať? Integrácia kapitálu<br />
do dopravnej infraštruk-túry, zmeny<br />
kompetencií, kontrolované<br />
stagnovanie s pomalým rastom,<br />
vyuţívanie voľného disponibilného<br />
potenciálu územia v hraniciach mesta,<br />
ktoré určil ÚPN, udrţanie rastu automobilizácie<br />
? asi len reštrikciami IAD:<br />
prvky upokojenia <strong>dopravy</strong><br />
Socio-kultúrna identita, červené ťahy,<br />
oranţ. bulváre a obchodné<br />
ulice, modré zóny ticha: fiakre, rikše,<br />
promenády pešo aj bicyklom, kúpeľné<br />
funkcie a sluţby ako zdravé<br />
konkurenčné prostredie, lokálne<br />
viazaný CR: bývanie/penzióny/<br />
gastronómia, mesto bez priemyslu?,<br />
nanajvýš v intaktných polohách,<br />
malé firmy: zdravotnícka technika,<br />
potraviny,<br />
Ekonomická aj dopravná nenáročnosť:<br />
LTP - komplexná vybavenosť zón<br />
a obcí subregiónu, orientácia na<br />
alternatívne druhy dopráv: ţeleznica,<br />
cyklo, autobusová v priečnych<br />
väzbách, zvýraznená letecká aj<br />
vodná, s kvalitnými väzbami na mesto<br />
a región<br />
Environmentálna bezpečnosť:<br />
obmedzenia negatívnych funkcií (len<br />
sluţby) a rozvoj vo väzbe na krajinu aj<br />
bývanie = lepšie alternatívne <strong>dopravy</strong><br />
HD + silná stanica, zelené pešie a<br />
cyklotrasy
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 33<br />
SCENÁR 1 – POKRAČOVANIE ROZVOJA PODĽA ÚP MESTA PIEŠŤANY<br />
Východiskom vízie je zhoršujúca sa ekonomická situácia vplyvom súčasnej finančnej<br />
a hospodárskej krízy. Štátne aj súkromné finančné zdroje sa v cestnej doprave budú<br />
prioritne orientovať na budovanie siete diaľníc a rýchlostných komunikácií v súvise<br />
s čerpaním fondov EÚ. Napriek tomu vízia predpokladá, ţe budú financie na<br />
realizáciu preloţky cesty II/499 navrhovanej v ÚP mesta Piešťany a zvýšenie<br />
kapacity ulice Dopravná s jej predĺţením po Orviskú cestu a vybudovaním<br />
komunikácie súbeţnej s Jánošíkovou ulicou popri areáli letiska v parametroch<br />
potrebných pre preloţku cesty I/61.<br />
Výhodnejšie by bolo na základe doplnku ÚP budovať preloţku cesty I/61<br />
z prostriedkov štátu (SSC, NDS) v koridore pri ţeleznici a pôvodnú Bratislavskú<br />
cestu I/61 po Krajinskú cestu prekategorizovať na cestu II/499. Po vybudovaní<br />
preloţky cesty I/61 v súbehu so ţelezničnou traťou s nadviazaním na pôvodnú trasu<br />
I/61 popri areáli letiska, by bolo moţné ul. Ţilinskú (aj časť Bratislavskej)<br />
prekategorizovať na zbernú komunikáciu a vyuţiť ako vonkajší zberný polokruh okolo<br />
CMZ navrhnutý v ÚPN. Zároveň by sa tým zníţila finančná náročnosť na budovanie<br />
preloţky II/499 (s prostriedkov VÚC). V 1. etape by stačilo vybudovať prepojenie I/61<br />
a II/507 s juţným mostom cez Váh, aby bolo moţné prikročiť k oprave Krajinského<br />
mosta. Na druhej strane by to znamenalo získať štátne prostriedky na preloţku cesty<br />
I/61 pri zdôvodnení nevhodnosti rozširovania jestvujúcej trasy (Bratislavská –<br />
Ţilinská) na štvorpruh (vytváranie bariéry v organizme mesta, potreba asanácií).<br />
Investície do regionálnej štruktúry v ţelezničnej doprave v horizonte prognózy<br />
(r.2025) nepredpokladáme.<br />
V demograficko – ekonomickom potenciáli uvaţujeme so zmiernením rastu oproti ÚP<br />
mesta Piešťany takto:<br />
podľa ÚP (r.2020) 38121 obyvateľov a 24000 pracovných miest<br />
podľa dolného variantu našej prognózy (r.2025) 35780 obyvateľov a 25240<br />
pracovných miest<br />
podľa horného variantu (r.2025) 35780 obyvateľov a 28000 pracovných miest<br />
V hornom variante uvaţujeme s vplyvom významného rozvoja v najbliţších obciach<br />
regiónu t.j. v Banke (pripravovaná výstavba bývania) a Moravanoch nad Váhom<br />
(plánovaná výstavba nového kúpeľného centra - NKC);<br />
Cestná doprava<br />
Cesta I/61 je pre najbliţšie výhľadové obdobie kapacitne nevyhovujúca, preto je<br />
potrebné vybudovať preloţku v súbehu so ţelezničnou traťou v pokračovaní od<br />
kriţovatky s Vrbovskou cestou (podľa ÚP – preloţka II/499). Potom pôvodná trasa<br />
Bratislavská-Ţilinská nebude prekáţkou pre zabezpečovanie priečnych dopravných<br />
väzieb do centra a zvýši sa bezpečnosť chodcov aj cyklistov.<br />
Výstavba preloţky cesty II/499 sa skráti na úsek od I/61 pred areálom polikliniky,<br />
premostením Váhu s nadviazaním na jestvujúcu cestu II/499 za obcou Banka. Tým<br />
sa zabezpečí aj odklon časti <strong>dopravy</strong> z Bratislavskej ulice a časti Ţilinskej ulice.<br />
Radiálny systém s časťou polokruhu okolo CMZ a pešej zóny podľa platného ÚP<br />
bude pri hornom variante intenzívne zaťaţený na radiálach ulíc Teplická, A. Hlinku
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 34<br />
(v pokračovaní Štúrova). Problematickým uzlom sa stáva hlavne kriţovatka na<br />
polokruhu Radlinského – Meštianska s radiálou Teplická, kde dochádza<br />
k prekročeniu kapacity. Ďalším problematickým uzlom na polokruhu Radlinského –<br />
Kuzmányho je kriţovatka s radiálou Štúrova, kde taktieţ dochádza k prekročeniu<br />
kapacity. Uvedené problematické uzly budú vyţadovať zmeny v organizácii <strong>dopravy</strong><br />
a úpravy kriţovatiek. Prioritou 1. scenára je okrem vybudovania predmetných<br />
preloţiek ciest aj realizácia homogenizácie všetkých komunikácií patriacich do<br />
ZÁKOS s úpravou problematických kriţovatiek.<br />
Statická doprava<br />
Ak sa naplní vízia rozvoja automobilizácie podľa prognózy, bude nutné pokryť<br />
zvýšené potreby statickej <strong>dopravy</strong> budovaním parkovacích garáţí a hromadných<br />
garáţí pre odstavovanie osobných automobilov. Scenár predpokladá záchytné<br />
parkoviská na okraji CMZ, aby bolo moţné vylúčiť (prípadne obmedziť) súčasné<br />
parkovanie na komunikáciách B a C s prevaţne dopravným charakterom. Eliminovať<br />
ţivelne vznikajúce parkoviská na úkor verejnej zelene.<br />
Mestská hromadná doprava MHD a autobusová doprava regionálna RD<br />
Podiel HD na preprave osôb scenár uvaţuje zvýšiť vytvorením integrovaného<br />
systému hromadnej <strong>dopravy</strong> osôb (MHD, VHD, ţelezničná doprava a letecká<br />
doprava), čím by sa vytvorili podmienky na zvýšenie atraktivity verejnej hromadnej<br />
<strong>dopravy</strong> a zníţil podiel individuálnej automobilovej <strong>dopravy</strong> podľa dolného variantu<br />
prognózy AD. V tejto súvislosti je dôleţité prepojiť autobusovú a ţelezničnú stanicu<br />
a doriešiť predstaničný priestor aj v súvise s potrebou budovania zbernej<br />
komunikácie súbeţnej so ţelezničnou traťou, ktorá by „odľahčila“ preťaţenú cestu<br />
I/61, resp. pri schválení doplnku ÚP mesta by sa jednalo o preloţku cesty I/61.<br />
Letecká doprava<br />
Súčasnú polohu letiska je potrebné rešpektovať aj s ohľadom na medzinárodný<br />
význam kúpeľov, ktorých význam blízkosť letiska umocňuje. Intenzita vyuţívania<br />
letiska podľa vízie vzrastie v súvise s realizáciou integrovaného dopravného<br />
systému.<br />
Nemotoristická doprava<br />
Výhodou je kompaktnosť mesta a rovinatosť terénu, pričom vzdialenosti do centra<br />
mesta sú relatívne malé – vhodné pre cyklistickú dopravu. Vzhľadom na veľké<br />
intenzity automobilovej <strong>dopravy</strong> hlavne pri hornom variante, je ţiadúce sústrediť sa<br />
na rozvoj cyklistickej a pešej infraštruktúry s cieľom zvýšiť jej podiel na<br />
premiestňovacích pohyboch podľa dolného variantu prognózy, čo je v súlade<br />
s návrhom ÚP mesta, ktorý predpokladá výrazný nárast cyklistickej <strong>dopravy</strong> a to ako<br />
v priebehu všedného dňa, tak aj v rekreačnej cyklistike. Vzhľadom na uvedené je<br />
potrebné podporovať aktivity navrhnuté v ÚP mesta Piešťany.
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 35<br />
SCENÁR 2 – POKRAČOVANIE HISTORICKÉHO VÝVOJA<br />
Iba posledné dve desaťročia narušili kontiniutu rozvoja mesta Piešťany, charakterizovanú<br />
pokojným napredovaním v hraniciach zvládnuteľnosti dopytu a ponuky všetkého, čo kúpeľné mesto<br />
ponúkať má. Geniálny manaţér Ľudovít Winter dokázal aj v ťaţkých preriodických striedaniach<br />
politických, hospodárskych a sociálnych podmienok napredovať v zvolenej vízii, budovať na teplých<br />
prameňoch v ideálnej geografickej lokalite sebestačné kúpeľné mesto balneologických a klimatických<br />
kúpeľov pre chorých aj zdravých, v pokojnom slnečnom prostredí ticha malého mesta humánnych<br />
rozmerov.<br />
Dnes, v prahovej situácii nezvládnutej automobilizácie a paradoxnom nedostatku verejných aj<br />
privátnych zdrojov, ekonomickej a najmä morálnej krízy sveta aj Slovenska, je najvyšší čas obzrieť sa<br />
do pokojných desaťročí minulosti, keď bolo všetko blízko, napriek oveľa pomalšej doprave hoci aj zo<br />
zámoria. Maximálne dopravné nároky a najväčšiu návštevnosť Piešťan v 80-tych rokoch minulého<br />
storočia dokázali zvládnuť alternatívne druhy dopravných prostriedkov, ţeleznica, autobus, bicykel.<br />
Väčšia obsadenosť osobných automobilov a taxíkov pripomínala pokojnú a pre kúpeľnú atmosféru<br />
typickú dopravu fiakrov a nosičov 19.storočia. Ani pešo nebolo ďaleko do zábavných a kultúrnych<br />
stánkov, na kúpalisko, golf, tenis, na letisko k modelárom a vetroňom, na turfové a motocyklistické<br />
podujatia.<br />
Vízia historického kúpeľného mesta v moderných podmienkach 3. tisícročia je<br />
výzvou, aby sa Mesto Piešťany rozhodlo nadviazať na tradície a skúsenosti,<br />
fungovanie rezidenčného mesta sluţieb okolo kúpeľov v minulosti. Vyuţije silné<br />
väzby malého mesta na nadregionálne dopravné spojenia lietadlom zo zámoria<br />
a celej Európy, vlakom z metropol centrálnej Európy a autobusom zo širšieho<br />
regiónu.<br />
Ekologické mesto ECOCITY s tichými „modrými zónami bez áut“ pre<br />
obyvateľov aj ubytovaných návštevníkov na priváte ako v minulosti potrebuje nájsť<br />
také kroky, aby vízia nepadla na nedostatku zdrojov. Mesto môţe prijať stratégiu<br />
sebestačnosti, najskôr z vlastných zdrojov, vytvoriť stabilitu a vysokú kvalitu ţivota z<br />
existujúceho územného a dopravného potenciálu vyuţitím rezerv. Pri takejto stratégii<br />
sa dá očakávať spokojnosť obyvateľov, podnikateľov aj ochranárskych skupín,<br />
správcov mesta, teda ich spolupráca. V druhej etape moţno prijať aj kontrolovaný<br />
ekonomický rast, napr. pri poţiadavke rastu obyvateľov z 30 na 45 tis. [3], ÚP mesta<br />
Piešťany.<br />
Takúto víziu predstavuje druhý scenár so zásadami pre pokojný rozvoj mesta<br />
aj pri rastúcej automobilizácii takto:<br />
1. Modré obytné štvrte - zóny v Piešťanoch sú historicky dané. Ţelané ticho je<br />
mimo ulíc s občianskou vybavenosťou, prakticky vo dvoroch a uličkách bez nej,<br />
vo väzbe na mestské parky a vodné prvky mestskej štruktúry. Aby mohli tiché<br />
štvrte fungovať bez negatívnych vplyvov dynamickej <strong>dopravy</strong>, treba urobiť dve<br />
veci: priblíţiť vybavenosť sluţieb do centier v pešej dostupnosti, vytlačiť rýchlu<br />
dopravu na obvod a do intaktných zón, ktorým doprava „nevadí“ a navrhnúť<br />
koncept červených komunikácií;<br />
2. Fialové silné centrá občianskej vybavenosti a parkovísk, kde je uţ dnes<br />
v Piešťanoch sústredená obchodná a administratívna sieť sluţieb. Tieto centrá<br />
musia mať kvalitné pripojenie na hlavné komunikácie a dostatok parkovacích<br />
miest pre vozidlá návštevníkov zo vzdialenejších zón. Aby sme docielili skrátenie<br />
kaţdodenných ciest obyvateľov za sluţbami do fialových centier na neúnavné
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 36<br />
optimum pre chodca, cca 500-800 m, budú to tieto hlavné centrá dochádzky<br />
pešo do škôl, obchodov, úradov, za kultúrou, kostolom, občerstvením:<br />
o historické centrum mesta Nitrianska,<br />
o stanice ŢS/AS s moderným bezkolíznym predstaničným priestorom,<br />
o sídlisko Adama Trajana, kde sú uţ sústredené obchody a sluţby na ceste<br />
I/61,<br />
o Staré Piešťany v priesečníku ulíc Štefánikova, Šindelárova a Pod Párovcami,<br />
o Kocka a bývalý Prior ako podruţné centrum vybavenosti štvrtí na bulvári I/61,<br />
o Letisko – pre pôvodné aj nové zóny bývania,<br />
o Poliklinika na Bratislavskej ceste<br />
o TESCO – regionálne nákupné centrum<br />
3. Koncept červených komunikácií pre regionálnu zdrojovú, cieľovú a tranzitnú<br />
dopravu. Tento koncept musí spĺňať podmienky dopravné: rýchlosť 50km/h,<br />
plynulosť a bezpečnosť, čo môţe v Piešťanoch bezkolízne fungovať len<br />
v odstupe od modrých zón bývania a oddychu, aj mimo polyfunkčných mestských<br />
centier s hustou pešou návštevnosťou takto:<br />
o prieťah cesty I/61 Ţilinská-Bratislavská odkloniť do nekolízneho koridoru<br />
v súbehu s ţelezničnou traťou na severe, juhu a vyuţitím ulice Dopravnej. Ako<br />
urbanistické kompenzácie za dotyk novej cesty s bývaním (najmä sídlisko<br />
A.Trajana, nové na juhu, Vodárenská na severe) treba vybudovať súvislé<br />
hromadné garáţe s funkciou protihlukovej clony;<br />
o prieťah cesty II/499 po Krajinskej ceste pre regionálnu dopravu odkloniť<br />
juţným koridorom podľa TŠ 2003, CEMOS, na Banánskej strane Váhu podľa<br />
ÚP obce Banka s napojením na cestu II/507. Nový most preberie podľa<br />
prognózy UGD max.8600 voz/24h, efekt odľahčenia Krajinskej ulice bude<br />
max. o 7000 voz/24h, ale Krajinský most aj pri dolnom variante bude<br />
preťaţený;<br />
o nová zberná komunikácia v zóne Za ţeleznicou, s prepojením ciest I/61<br />
jestvujúcim podjazdom pod ţeleznicou, III/61021 a II/499 po MK Priemyselná<br />
a Vrbovská, s moţnosťou zaradenia do regionálnej cestnej siete 3. triedy;<br />
o úprava regionálneho cestného ťahu II/507 v katastri obce Banka do voľného<br />
koridoru tak, aby sa odstránila negatívna časť prieťahu obytným územím;<br />
4. Koncept oranţových ťahov doplnkových zberných MK funkcie B3 a<br />
bulvárov spoločenských funkcií mesta s regulovanou rýchlosťou na 40km/h,<br />
ktorý by zabezpečoval plynulosť <strong>dopravy</strong> a zároveň boli mestské ulice bezpečné<br />
pre chodcov v priečnom smere. Oranţové MK scenára 2 prepájajú a zásobujú<br />
polyfunkčné centrá, ale umoţnia aj priamu obsluhu modrých zón. Regionálne<br />
prieťahy ciest mestom prevezmú iba časť dopravnej záťaţe. Potom môţu byť<br />
prebudované na bulváre – ulice s rozšírenými chodníkmi, stromami, architektúrou<br />
mobiliára ulice a obchodu, v týchto uliciach:<br />
o Bratislavská od sídliska A.Trajana po Teplickú, so zníţenou intenzitou môţe<br />
byť prestavaná na polyfunkčnú ulicu,<br />
o Ţilinská môţe byť v centrálnej časti dostavaná, lebo má voľný územný<br />
potenciál,
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 37<br />
o Krajinská ulica po zníţení intenzity <strong>dopravy</strong> a rýchlosti na 40 km/h má tieţ<br />
potenciál bulvára s vysokou zeleňou, pri intenzite max. 13300 voz/24h, môţe<br />
zásobovať celú zónu centrum, aj s pozdĺţnym parkovaním v celej dĺţke<br />
obojstranne;<br />
o Okruh centra mesta vidí 2. scenár presmerovaný takto: MOK Dlhá – Školská –<br />
Sládkovičova – Meštianska – Radlinského – Kuzmányho – predĺţenie po<br />
Stromovej okolo parku k Nábreţiu I.Krasku;<br />
o Prepojovacie funkcie bulvára so sústredenou vybavenosťou pre modré zóny,<br />
aj celomestského významu môţu mať aj ulice, ktoré prepájajú polyfunkčné<br />
centrá a majú voľný územný potenciál: A. Hlinku-Štúrova, Dlhá– A.Trajana,<br />
Vrbovská cesta od D.Tatarku po Dopravnú, Pod Párovcami-Valová-E.Belluša-<br />
Nábreţie Krasku po Bodonu a letisko, Obchodná za ţeleznicou vo väzbe<br />
podchodom na stanicu;<br />
o Aj z Banánskej a Topoľčianskej sa môţu po odklone prieťahu III499 a II/507<br />
stať tiché bulváre;<br />
5. Modré hlavné obsluţné MK C1 – ako osi modrých zón môţu doplniť<br />
potrebnú vybavenosť, nemali by slúţiť parkovaniu vozidiel, ale pešej verejnosti,<br />
ţelaná rýchlosť 30 km/h bude ďalším príspevkom kvality a bezpečnosti. Mnohé z<br />
nich uţ dnes sústreďujú obchody a gastronomické podniky, určené predovšetkým<br />
pre pešiu návštevnosť a zásobovanie malou city-technikou z centrálnych skladov<br />
a nie priamo ťaţkými kamiónmi, častokrát s prívesmi. Scenár predpokladá tieto<br />
hlavné obsluţné ulice C1, ako spojnice „vnútri mesta“:<br />
Staničná-Teplická, Rázusova-Winterova-Štefánikova, Kláštorská, Hoštáky,<br />
Brezová-Valašská-Kúpeľná-Dubčeka, Hlavná MK v Kocuriciach si zaslúţi<br />
mestskosť s primeranou koncentráciou OV;<br />
6. Posilnenie alternatívnych druhov <strong>dopravy</strong> je základom fungovania<br />
konceptu modrých zón, pripomínajúcich pokoj historického kúpeľného mesta<br />
svetového formátu. Alternatívnym dopravám je venovaný koncept scenára 4.<br />
Scenár 2 ponúka podporu alternatívnych dopráv v niekoľkých zásadách:<br />
o MHD v Piešťanoch bude vyuţívať výhody integrovaných subsystémov<br />
regionálnych verejných autobusových liniek, privátnych liniek obchodných<br />
a kúpeľných spoločností, doplnených malo-kapacitnými mestskými linkami,<br />
prispôsobenými pre zdravých aj zdravotne znevýhodnených cestujúcich<br />
a detí;<br />
o Tak ako v minulosti, podľa scenára 2 sa povaţuje za reálne zriadiť okrem<br />
vyhliadkových „vláčikov“ aj pravidelné trasy historických vozidiel, kočiarov –<br />
fiakrov, bicyklo-rikše na báze elektromobilov nielen pre postihnutých<br />
cestujúcich;<br />
o Funkcia taxisluţby sa musí v cieľových modrých a kúpeľných zónach<br />
prispôsobiť poţiadavke regulovanej, diferencovanej rýchlosti prevádzky;<br />
o Z konceptu oranţových bulvárov a modrých osí budú trasy MHD/RHD vedené<br />
medzi ťaţiskovými zdrojmi a cieľmi v meste, ktorými sú predovšetkým<br />
spojnice fialových centier navzájom cez celé mesto;
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 38<br />
o Parkovanie vozidiel krátkodobé, pre cesty Z/C je jedným z nástrojov<br />
regulovania <strong>dopravy</strong> v obytných zónach vtedy, keď ponukou nepresýtime<br />
dopyt. V scenári 2 treba vidieť parkovanie vozidiel sústredené do fialových<br />
centier OV (príklad Nitrianska, resp. HG pri Váhu spolu s krytou trţnicou, tieţ<br />
symbolom historických Piešťan), v ţiadnom prípade na voľných plochách,<br />
nanajvýš ako súčasť preloţiek hlavných komunikácií a pozdĺţ oranţových<br />
bulvárov;<br />
o Nové garáţe pre rezidentov a kúpeľných hostí moţno odporúčať stavbami<br />
v prielukách ako polyfunkčné sluţby, ktoré musíme nájsť spolu s občanmi<br />
mesta v etape návrhu dvoch konceptov UGD;<br />
o Bicyklom podľa výsledkov viacerých ankiet mobility chodí po Piešťanoch, aj<br />
z okolia do práce/školy/za nákupmi dnes aţ 50% opýtaných, za kaţdého<br />
počasia, čo je porovnateľné s cykloveľmocami Dánsko a Holandsko;<br />
o Pre cyklotrasy bude vhodný šírkový potenciál modrých a oranţových hlavných<br />
ulíc, pešie väzby treba skrátiť kvalitnou vybavenosťou fialových centier;<br />
Scenár 2 predpokladá, ţe mladí Piešťanci budú chcieť bývať v lokalitách krajinnej<br />
štruktúry nad mestom, staršie byty v meste môţu byť potenciálom pre ubytovanie<br />
návštevníkov mesta a kúpeľov (apartmány, penzióny). V rámci preloţky cesty<br />
II/499 do koridoru OP ţelezničnej trate treba ponúknuť obyvateľom sídlisk<br />
kompenzáciu – súvislý pás hromadných garáţí, vhodne kombinovaných so<br />
zeleňou, lebo najmä v sídlisku Adama Trajana je nedostatok parkovacích<br />
a odstavovacích plôch pre vozidlá obyvateľov;<br />
3. SCENÁR ROZVOJA MESTA PIEŠŤANY - ÚZEMNÝ A PRIESTOROVÝ ROZVOJ<br />
MESTA DO SVOJHO ÚZEMNÉHO A KRAJINNÉHO ZÁZEMIA<br />
Základné východisko ďalšieho územno-priestorového rozvoja mesta Piešťany<br />
predstavuje platný Územný plán mesta Piešťany, rozvojové zámery ktorého neboli<br />
do súčasnosti naplnené (rozvojové územia pre zobytňujúce aktivity na juţnom okraji<br />
mesta, rozvojové územia pre pracoviskové aktivity a aktivity športu, rekreácie,<br />
oddychu, zotavenia a trávenia voľného času lokalizované na okrajoch<br />
urbanizovaného územia mesta zostali nevyuţité) – do súčasnosti neboli naplnené<br />
demografické predpoklady a atribúty rozvoja mesta obsiahnuté v platnom územnom<br />
pláne mesta a do súčasnosti neboli vyuţité, resp. neboli urbanizované nové<br />
rozvojové územia navrhnuté a schválené v ÚP.<br />
Scenár 3 treba povaţovať za východisko ďalšieho územno-priestorového rozvoja<br />
mesta a potenciálne rozvojové územia nadväzujú na v súčasnosti urbanizované, ale<br />
aj neurbanizované územia, na urbanizáciu navrhnuté a schválené v platnom ÚP<br />
mesta.<br />
Scenár 3 predstavuje výhľadovo maximalistický územný rozvoj mesta Piešťany<br />
a jeho bezprostredného zázemia (obce Banka a Moravany nad Váhom),<br />
Scenár vytvára podmienky pre územný rozvoj mesta do svojho územného zázemia,<br />
bezprostredne nadväzujúceho na súčasné zastavané územia mesta, t.j. pre ďalší
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 39<br />
rozvoj mesta do svojho krajinného zázemia, a akceptuje podmienky pre navrhnutý<br />
výrazný a rozsiahly územný a priestorový rozvoj obcí Banka a Moravany nad Váhom.<br />
Scenár vytvára podmienky pre rozvoj okrajových (periférnych) území a lokalít mesta,<br />
podmienky pre rozvoj mesta do svojho bezprostredného krajinného zázemia,<br />
podmienky pre rozvoj nových obytných území na juţnom okraji mesta,<br />
podmienky pre rozvoj obsluţno-vybavenostných území na západnom okraji mesta,<br />
resp. v územiach situovaných medzi dopravnými koridormi ţeleznice a diaľnice,<br />
podmienky pre rozvoj športovo-rekreačných, oddychových a zotavovacích území na<br />
severnom okraji mesta, scenár definuje výhľadové hranice územného<br />
a priestorového rozvoja mesta Piešťany a obcí Banka a Moravany nad Váhom;<br />
Nové územné plány obcí Banka a Moravany nad Váhom predstavujú výhľadové<br />
rozvojové hranice predmetných obcí – obsahujú a zahŕňajú územnoplánovacie<br />
moţnosti pre výrazný a rozsiahly územný a priestorový rozvoj predmetných obcí.<br />
Priemet zásad a princípov scenára 3 do územno-technických podmienok rozvoja<br />
mesta je zaloţený na formovaní:<br />
o nových priečnych dopravno-komunikačných prepojení existujúcich<br />
komunikácií (diaľnica D1, cesty I/61 a II/507) prostredníctvom nových ciest<br />
a miestnych komunikácií dopĺňajúcich v súčasnosti jediné priečne prepojenie<br />
– prieťah cesty II/499,<br />
o nových nástupných dopravno-komunikačných línií do mesta z diaľnice D1<br />
(súčasný diaľničný privádzač je zaťaţovaný cca10 000 voz./24 hod/smer),<br />
o nových nástupných dopravno-komunikačných uzlov do mesta zo štátnych<br />
ciest I/61, II/499 a II/507 (súčasný ťaţiskový nástupný dopravno-komunikačný<br />
uzol Piešťan – kriţovatka Bratislavskej, Vrbovskej a Krajinskej cesty – je<br />
zaťaţovaná cca 8 500 voz./24 hod. v smere od severu, cca 6 500 –<br />
7 000 voz./24 hod. v smere od juhu a cca 5 000 – 5 500 voz./24 hod z centra<br />
mesta),<br />
o nových premostení Váhu a Biskupického kanála severne i juţne<br />
od v súčasnosti urbanizovaných území Piešťan.<br />
Scenár 3 predpokladá návrh nových priečnych dopravno-komunikačných prepojení<br />
existujúcej cestnej siete a dopravnej infraštruktúry:<br />
o nové cestné prepojenie (preloţka cesty II/499) diaľnice D1 s cestami I/61 „Za<br />
ţeleznicou“,<br />
o juţný obchvat mesta II/507 a II/499 na juţnom okraji mesta – juţný most cez<br />
Váh,<br />
o preloţka časti trasy cesty II/499 prostredníctvom obojstranných<br />
jednosmerných dopravných kolektorov pozdĺţ diaľnice D1 a prepojenie<br />
predmetných kolektorov s cestami I/61, II/507 a II/499 na juţnom okraji mesta<br />
s cieľom vytvoriť podmienky pre dopravné odľahčenie najzaťaţenejšej<br />
komunikácie Piešťan – komunikácie vo Vrbovskej ceste, nového dopravnokomunikačného<br />
vstupu do Piešťan z diaľnice D1 a podmienok pre dopravné<br />
obslúţenie nových rozvojových území situovaných medzi koridormi<br />
ţelezničnej trate a diaľnice,
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 40<br />
o nové cestné prepojenie cesty II/507 s cestou I/61 na severe obce Moravany<br />
nad Váhom – letisko s cieľom vytvoriť podmienky pre dopravné obslúţenie<br />
nových rozvojových území situovaných na severnom okraji Piešťan<br />
a rozdelenia dopravnej záťaţe na 3 mosty cez Váh,<br />
o stabilizácia prieťahu cesty I/61 v súčasnom koridore, resp. v súčasnej trase<br />
(Ţilinská – Bratislavská cesta),<br />
o návrh preloţky cesty II/507 na juţnom a východnom okraji obce Banka<br />
(Topoľčianska – Bananská cesta),<br />
o postupné vylúčenie tranzitných dopravno-komunikačných línií z centra mesta<br />
– existujúce obsluţné komunikácie by mali končiť v centre mesta ako<br />
zaslepené koncové obsluţno-prístupové komunikácie ústiace do hromadných<br />
zariadení statickej <strong>dopravy</strong>,<br />
o maximálne vyuţitie súčasných i potenciálnych disponibilných plôch pre<br />
viacpodlaţné parkovacie a garáţovacie domy (v centre mesta, v okrajových<br />
polohách centra mesta, na okrajoch obytných území, v rámci obytných území<br />
a pod.),<br />
o podpora ďalšieho rozvoja cyklistickej <strong>dopravy</strong> v meste a v jeho územnom<br />
a priestorovom zázemí rozvoja infraštruktúry cyklistickej <strong>dopravy</strong> v meste<br />
(zariadenia na odstavovanie a parkovanie bicyklov, poţičovne bicyklov,<br />
segregované cyklistické trasy v meste a v jeho zázemí a ďalšie),<br />
o podpora vytvorenia systému integrovanej hromadnej autobusovej <strong>dopravy</strong><br />
(Prímestskej a mestskej autobusovej <strong>dopravy</strong>), príp. komplexnej integrovanej<br />
prímestskej a mestskej hromadnej <strong>dopravy</strong> (ţelezničná, prímestská a mestská<br />
autobusová doprava),<br />
V grafickom priemete scenára 3 je naznačená schéma moţného rozvoja letiska<br />
a prístavu Piešťany, ako vízia maximálnej ponuky regiónu, podľa konzultácií<br />
experta pre rozvoj leteckej <strong>dopravy</strong> na Slovensku.<br />
SCENÁR 4 - PRIORITA ALTERNATÍVNYCH DRUHOV DOPRAVY,<br />
ZOHĽADNENIE OBČIANSKYCH NÁROKOV<br />
Mesto Piešťany bude aj v budúcnosti významným regionálnym strediskom<br />
spoločenského, obchodného a kultúrneho ţivota, dochádzky do zamestnania a<br />
známym kúpeľným a turistickým centrom svetového významu. Potreby návštevníkov<br />
mesta, ktorí sem prichádzajú predovšetkým za oddychom môţu byť na prvý pohľad v<br />
rozpore so záujmami jeho obyvateľov, ktorí v ňom ţijú svoj beţný uponáhľaný ţivot.<br />
Základným predpokladom zachovania a prípadne ďalšieho zvyšovania atraktivity<br />
mesta je vytváranie vhodných podmienok pre jeho rozvoj s dôrazom na všetky jeho<br />
funkcie. Potreby individuálnej mobility obyvateľov musia byť uspokojované v súlade<br />
so záujmami spoločnosti. To si okrem iného vyţaduje aj citlivý prístup<br />
k strategickému plánovaniu a riešeniu rozvoja <strong>dopravy</strong>.<br />
Kaţdý z troch opísaných scenárov rozvoja počíta s väčším podielom systémov<br />
hromadných dopráv, ako alternatívy pre koncepty upokojovania <strong>dopravy</strong> a zniţovania<br />
negatívnych účinkov automobilizácie v kúpeľnom meste Piešťany.
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 41<br />
Piešťany majú vďaka svojej rozlohe geomorfologickým danostiam pomerne<br />
vhodné podmienky pre rozvoj alternatívnych druhov nemotoristickej <strong>dopravy</strong>. V pešej<br />
dostupnosti do 30 minút (2-3km) je väčšina hlavných cieľov na území mesta<br />
(centrum, ţelezničná stanica), s výnimkou vzájomnej odľahlosti rezidenčných oblastí<br />
na severe a juhu mesta, miestnej časti Kocurice a niektorých priemyselných objektov<br />
„za traťou“.<br />
Akčný rádius cyklistickej <strong>dopravy</strong> prekrýva aj spádové územie mesta, vrátane<br />
priľahlých obcí Banka a Moravany na Váhom, Kocurice, Trebatice, Orvište. Aj<br />
v súčasnosti má pešia a cyklistická doprava význačný podiel na celkovom objeme<br />
premiestnení. Cyklistická infraštruktúra je v Piešťanoch na lepšej úrovni ako v iných<br />
mestách na Slovensku, hoci najmä hoci stále výrazne zaostáva za jej potrebami<br />
a štandardami v niektorých iných krajinách.<br />
Z hľadiska dopravnej obsluhy nemoţno opomenúť tieţ hromadnú dopravu, ktorá je<br />
nutným doplnkom na zabezpečenie prepravných vzťahov najmä medzi mestom<br />
a okolím, ale aj v meste samotnom pre cestujúcich odkázaných na tento druh<br />
<strong>dopravy</strong> (starší spoluobčania, fyzicky menej zdatní a obyvatelia bez prístupu<br />
k automobilovej doprave).<br />
Vzhľadom na relatívne nízky počet obyvateľov mesta a z neho vyplývajúci dopyt je<br />
zabezpečenie ponuky mestskej hromadnej <strong>dopravy</strong> na ţelateľnej úrovni (najmä čo sa<br />
týka frekvencie spojov) problematické, snáď len s výnimkou špičkového obdobia.<br />
Naproti tomu počet spojov prímestskej <strong>dopravy</strong> je pomerne dostatočný. Problémom<br />
je slabé priame pokrytie potenciálnych cieľov v meste z väčšiny smerov dochádzky<br />
(zachádzajú len na ţelezničnú stanicu a centrum obchádzajú). V spolupôsobení<br />
s prakticky neexistujúcou integráciou hromadnej <strong>dopravy</strong> (Ţ, PAD, MHD) je to hlavný<br />
dôvod stagnovania HD a neţelaného nadmerného rozvoja IAD.<br />
Na základe vízie a východísk rozvoja moţno definovať základné princípy<br />
scenára 4, dokumentovaného tieţ grafickou schémou takto:<br />
priorita infraštruktúry alternatívnych druhov <strong>dopravy</strong> (chodci + cyklisti + HD),<br />
Budovanie infraštruktúry prioritne uspokojujúca potreby a podporujúca<br />
alternatívne druhy <strong>dopravy</strong>; nová cestná infraštruktúra len taká, ktorá prispeje k<br />
odľahčeniu IAD v citlivých územiach;<br />
hierarchická dostupnosť vo vzťahu k funkcii územia<br />
Dostupnosť území jednotlivými druhmi <strong>dopravy</strong> je podľa ich funkcie riešená<br />
v zmysle nasledovnej schémy:<br />
Oblasť- Priorita 1. 2. 3. 4.<br />
CMZ P C MHD IAD<br />
Širšie centrum C P MHD IAD<br />
Obytné zóny MHD C P IAD<br />
Priemyselné zóny MHD IAD C P<br />
Vysvetlivky: P- pešo, C- bicyklom, IAD- autom, MHD- autobusom
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 42<br />
integrácia vonkajšej a vnútornej hromadnej <strong>dopravy</strong> (Ţ, PAD, MHD)<br />
Z celomestského hľadiska je za nosnú povaţovaná hromadná doprava; tarifná<br />
a prevádzková integrácia je nevyhnutným predpokladom úspešného fungovania<br />
a zvýšenia potenciálu / atraktivity systému HD; predpokladá sa najmä zmena<br />
vedenia liniek PAD podľa moţností tak, aby boli pokryté významné zdroje<br />
dochádzky bez nutného prestupu, a súčasne plnili aj funkciu MHD;<br />
„vytesnenie“ IAD v CMZ a rezidenčných oblastiach<br />
V citlivých oblastiach CMZ, širšie centrum, obytné územia je IAD podriadená<br />
funkcii dopravnej obsluhy na obvode týchto oblastí na parkovacích plochách,<br />
resp. v hromadných garáţach v zmysle zásad chránených susedstiev.<br />
Zásobovanie CMZ je riešené z distribučných centier nákladnej <strong>dopravy</strong><br />
malými/vhodnými vozidlami;<br />
riadenie „dopytu a ponuky“ IAD diferencovaným parkovaním<br />
a odstavovaním vozidiel,<br />
Diferencovaným spoplatnením parkovania a odstavovania vozidiel v jednotlivých<br />
oblastiach mesta s cieľom minimalizovať zaťaţenie komunikačnej siete IAD a<br />
uvolniť priestory pre sídlotvorné funkcie, ako aj umiestnení na plochách a v<br />
hromadných/ individuálnych garáţach podľa atraktivity dostupnosti zdrojov a<br />
cieľov v danej oblasti<br />
reintegrácia dopravnej infraštruktúry a verejných priestorov s podporou<br />
bezbariérovosti,<br />
zlepšenie kvality ţivota obyvateľov mesta podporí sídlotvorná reintegrácia<br />
dopravnej infraštruktúry a verejných priestorov mesta s vyuţitím prvkov<br />
upokojenia <strong>dopravy</strong> a zohľadnením poţiadaviek bezbariérovosti uvedených trás<br />
pešej a cyklistickej <strong>dopravy</strong>;<br />
humanizácia dopravného a verejného priestoru mesta;<br />
Humanizácia dopravného a verejného priestoru mesta bude zabezpečená<br />
novými mestotvornými prvkami, vyuţitím súčasnej a novej zelene, uličnej<br />
architektúry a vody ( vodné plochy, fontány,..).
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 43<br />
5 DVA KONCEPTY ROZVOJA<br />
Verejné prerokovanie a pripomienkovanie štyroch scenárov rozvoja (texty, prognóza,<br />
grafika), vyústilo do zásad pre dva koncepty ÚGD, ktoré naformulovali zástupcovia<br />
mesta a Mestského zastupiteľstva.<br />
5.1 INVARIANTNÉ PRVKY KONCEPTOV ÚGD<br />
a- juţný cestný most cez rieku Váh, ako investícia preloţky cesty II/499,<br />
podloţená Prognózou ÚGD pre najbliţšie obdobie rozvoja mesta,<br />
r.2012;<br />
b- tretí most cez rieku Váh v polohe letisko – Moravany, ako investícia,<br />
nevyhnutná pre zvládnutie prepravných vzťahov rozvoja na oboch<br />
stranách Váhu, podloţená Prognózou ÚGD pre variant dolný, cca<br />
r.2020 a variant horný, pri zámere výstavby nového kúpeľného<br />
komplexu, r.2015,<br />
c- návrhy úprav cesty I/61 nenarušia súvislosť súčasných a plánovaných<br />
obytných celkov na Bratislavskej ulici;<br />
d- upokojenie automobilovej <strong>dopravy</strong> v pôvodných a nových štvrtiach<br />
mesta s prevaţujúcou funkciou bývania a pešej kúpeľnej zóny a parku,<br />
so zásadou dopravnej obsluhy po obvode, komunikáciami<br />
s redukovanou ţelanou rýchlosťou, podľa moţnosti do v=40km/h;<br />
e- regulovanie nových kapacít pre parkovanie a odstavovanie vozidiel<br />
bývajúcich a návštevníkov v intaktných polohách hlavných komunikácií<br />
tak, aby neprevyšovala ponuka nad dopytom a aby doprava<br />
neobťaţovala obytné a pešie zóny;<br />
f- v centrálnych priestoroch nenavrhovať mimoúrovňové kriţovatky,<br />
nerozširovať počty jazdných pruhov na úkor zelene, chodníkov,<br />
cyklotrás a iných verejných priestorov;<br />
g- v oboch konceptoch budú uplatnené regulatívy návrhu novej<br />
STN736110 (diferencované šírky MK, rýchlosti, vybavenosť verejného<br />
priestoru);<br />
h- v texte budú porovnané variantné základné prvky oboch konceptov<br />
ÚGD.<br />
5.2 CHARAKTERISTIKY DVOCH KONCEPTOV ÚGD MESTA<br />
PIEŠŤANY<br />
Prvý koncept ÚGD podľa druhého scenára rozvoja (historické kúpeľné mesto<br />
v moderných podmienkach 3. tisícročia, nadviazanie na tradície,<br />
skúsenosti, fungovanie rezidenčného mesta sluţieb okolo kúpeľov v minulosti.<br />
Vyuţitie silných väzieb mesta na nadregionálne dopravné spojenia lietadlom, vlakom<br />
a autobusom zo širšieho regiónu).
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 44<br />
Posilnenie strategickou zásadou 1.scenára, ktorou je vedenie preloţky cesty I/61<br />
v súbehu so ţelezničnou traťou pred stanicou v celej dĺţke prieťahu zastavaným<br />
územím mesta. Cieľom konceptu je dosiahnuť zámer ÚP mesta Piešťany uvoľniť<br />
jestvujúce prieťahy ciest I/61 a II/499 v centrálnych koridoroch mesta pre mestské<br />
vyuţitie „bulvármi dopravno-spoločenských funkcií“;<br />
Druhý koncept ÚGD podľa tretieho scenára rozvoja (rozvoj mesta do svojho<br />
územného zázemia, bezprostredne nadväzujúceho na súčasné zastavané územia<br />
mesta, pre ďalší rozvoj mesta do svojho krajinného zázemia, akceptuje podmienky<br />
pre navrhnutý výrazný a rozsiahly územný a priestorový rozvoj obcí Banka<br />
a Moravany nad Váhom).<br />
Posilnenie priečnych väzieb Z-V v súvislosti s perspektívnym rozvojom mesta po<br />
návrhovom roku 2025, trasovanie cesty I/61 prognózou overené v koridore za<br />
ţelezničnou traťou. Takýto koncept kostry regionálnych a miestnych komunikácií<br />
(cesty, ţeleznica, rieka), je základom potenciálneho rozvoja mesta, najmä<br />
v okrajových regionálno-mestských kontaktných priestoroch: diaľnica – ţeleznica,<br />
letisko – Biskupický kanál, Kúpeľný ostrov – Moravany/Banka, Sĺňava II. – Červená<br />
Veţa k.ú. Banka;<br />
Prvý koncept ÚGD<br />
Modré obytné štvrte/zóny a silné/fialové centrá občianskej vybavenosti a parkovísk<br />
prepojené komunikáciami po obvode, regulovaná rýchlosť pohybu na princípe<br />
väčšiny účastníkov vo verejnom priestore. [7]<br />
Prieťah cesty I/61 nová trasa v koridore od letiska v súbehu pred ţelezničnou<br />
traťou, pred stanicou, MK Dopravná, v koridore medzi sídliskom A. Trajana<br />
a ţeleznicou, prepojenie aj na konci súčasnej zástavby Bratislavská<br />
cesta/Kaufland;<br />
Prieťah cesty II/499 od MUK privádzača D1 peáţou po I/61 Bratislavská<br />
podľa súčasného ÚPN, za Poliklinikou juţným mostom podľa ÚPN (1.scenár),<br />
vyústenie nad lokalitou Sĺňava II., stúpanie za Červenou veţou podľa ÚPN<br />
obce Banka;<br />
Severný most letisko-Moravany nad Váhom krátky, v najuţšom mieste za<br />
súčasnou zástavbou letisko-I/61;<br />
Krajinská cesta – upokojenie prieťahu na bulvár obsluţných funkcií (cyklisti +<br />
pozdĺţne parkovanie, široké promenády v zeleni stromoradí);<br />
Jestvujúci Krajinský most – rekonštrukcia pre vnútornú IAD, cyklistov<br />
a chodcov, obmedzenie prístupu ťaţkej <strong>dopravy</strong> pomocou ORD;<br />
Jestvujúci prieťah cesty I/61 ulicami Ţilinská a Bratislavská – humanizácia pre<br />
vnútrosídelnú, Z+C dopravu, vylúčenie tranzitu ťaţkej <strong>dopravy</strong> pomocou ORD;<br />
Prepojenie Orviskej cesty III/061021 a Priemyselnej, atraktivizácia<br />
s vyrovnaním pre rozvoj zóny Za ţeleznicou, odklon časti zásobovacej<br />
<strong>dopravy</strong> a cieľovej do obchodnej zóny z prieťahu I/61;<br />
CMO – okruh okolo centra mesta: základ je Radlinského – s obmedzeným<br />
parkovaním;<br />
CMO – predĺţenie Meštianska – Sládkovičova – Školská – MOK Krajinská;
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 45<br />
CMO – Meštianska jednosmerná, MOK priestorová s Teplickou<br />
a Radlinského;<br />
CMO – predĺţenie smer 1.mája – Kuzmányho – Nábreţie I.Krasku, ďalej po<br />
areál hotela Slovan (1.scenár, ÚPN) ako obsluţná MK;<br />
Radiály do centra: Teplická – obojsmerná so striedavým parkovaním,<br />
rozšírenie chodníkov, podľa schváleného projektu úprav;<br />
Bulvár A. Hlinku – Štúrova – HG Winterova/kino, smerovanie regulované:<br />
jednosmerne na Štefánikovu, opačný smer cez nám.1.mája a Radlinského;<br />
Pod Párovcami – obojsmerná s regulovanou dopravou;<br />
Rázusova – Winterova: pešia zóna podľa ÚPN CMZ, obojsmerne prejazdný<br />
úsek hotel Lipa – Pescan, môţu sa naznačiť vhodné pasáţe na prepojenia<br />
Winterova - Rázusova;<br />
Cyklistický ťah Dubové v celej dĺţke priečne cez mesto, väzby na regionálne<br />
trasy pozdĺţ ciest a MK;<br />
Hromadné garáţe – polyfunkčná dostavba zón OV, sídlisko A.Trajana –<br />
v koridore odklonu cesty I/61 ako urbanistická kompenzácia, prieluky v centre<br />
na mestských pozemkoch (v polupráci s mestom);<br />
MHD – podiel RD na obsluhe mesta, viac zastávok, posilnenie väzieb stanica<br />
– centrum, vzdialené sídliská, podľa scenára 4;<br />
Druhý koncept ÚGD<br />
Vízia kontinuity rozvoja mesta po návrhovom období r.2025 predpokladá aj<br />
veľkorysejšie alternatívne rozvojové zámery, ktoré môţu po posúdení reálnosti<br />
modelom prognózy, ovplyvniť aj etapizáciu niektorých rozhodujúcich investícií prvého<br />
konceptu ÚGD.<br />
Prieťah cesty I/61 od letiska v koridore za ţelezničnou traťou M.120 vymedzí<br />
rozvojové priestory obchodno-skladovacej zóny po hranicu 2.PHO a vyústi na<br />
privádzači D1 v novej kriţovatke Kanada/Vrbovská cesta;<br />
Prieťah cesty II/499 bude alternatívnou ťaţiskovou komunikáciou pre<br />
výhľadové nové rozvojové priestory medzi diaľnicou D1 a ţelezničnou traťou,<br />
podľa rozpracovanej TŠ CEMOS trasa variantu 1b, šikmo cez polia Mikušová;<br />
Prieťah cesty II/499 bude novým privádzačom z diaľnice juţne od súčasnej<br />
MUK na D1, variant 3 TŠ, naznačený ako alternatíva nového pripojenia z<br />
diaľnice, nebude posudzovaný vplyv na zaťaţenie siete dopravou;<br />
Pokračovanie novej trasy cesty II/499: nadjazd nad ţelezničnou traťou za<br />
novým obytným súborom podľa ÚPN, pokračovaním v koridore za poliklinikou<br />
podľa ÚPN;<br />
Severný most letisko-Moravany nad Váhom krátky, severne nad súčasnou<br />
zástavbou dopravných zariadení;<br />
Severný most na posilnenie vzťahov I/61 – II/507 s úpravami na severe obce<br />
Moravany nad Váhom a bulvárom NKC (nové kúpeľné centrum);<br />
Prieťah I/61 pri ţeleznici sa nenavrhuje, posúdenie preukáţe, či bude potreba<br />
rozšíriť prieťah pôvodnej trasy Ţilinská-Bratislavská na 4-pruh;
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 46<br />
Jestvujúci podjazd Orviskej cesty III/061021 bude navrhnutý na zväčšenie<br />
gabaritu pre ťaţké vozidlá, ktoré opatreniami ORD odvedie obchvat za<br />
ţeleznicou z dnešného prieťahu;<br />
Jestvujúci prieťah Ţilinská-Bratislavská sa navrhuje humanizovať a dostavať<br />
verejný dopravný priestor: parkoviská, cyklisti, zeleň, prípadne OV;<br />
Krajinská cesta – upokojenie prieťahu na bulvár s ponukou pozdĺţneho<br />
parkovania, okrem priestorov kriţovatiek;<br />
Jestvujúci Krajinský most – rekonštrukcia pre vnútornú AD, potreba novej<br />
lávky pre cyklistov - juh, obmedzenie prístupu ťaţkej <strong>dopravy</strong> ORD;<br />
CMO – okruh Radlinského – bez pozdĺţneho parkovania;<br />
CMO – predĺţenie Meštianska – Záhradná/Hollého – Krajinská len pripojenia,<br />
odpojenia jednosmerne, obmedzenie kolíznych bodov v kriţovatkách;<br />
CMO – kriţovatka Meštianska s Teplickou a Radlinského podľa DSP Teplická;<br />
CMO – predĺţenie smer 1.mája – Kuzmányho – Pod Párovcami – Ţilinská ako<br />
B3, Valová – E.Belluša – nábreţie Ivana Krasku ako C1;<br />
Rozšírenie pešej zóny s regulovanou dopravou po CMO – Radlinského,<br />
okrem Teplickej a Rázusovej, záchytné parkoviská na okruhu širšieho centra –<br />
treba nájsť voľné priestory;<br />
Radiály do centra: Teplická – jednosmerná do centra, pozdĺţne parkovanie,<br />
rozšírenie chodníkov, cyklisti;<br />
Hlinkova – Štúrova – hlavný ťah stanica-centrum, HG pred stanicou a na<br />
okraji parku – pri kine, regulovaná doprava v=40km/h;<br />
Pod Párovcami – pozdĺţ parku jednosmerná ako v súčasnosti, ďalej do<br />
starých Piešťan obojsmerná s regulovanou dopravou;<br />
Rázusova – Winterova – jednosmerne von k hotelu Lipa, v=30km/h;<br />
Preveriť reálnosť zrušenia ţelezničnej trate Piešťany-Vrbové pre potreby<br />
regionálnej cyklotrasy;<br />
Definovanie samostatných koridorov pre priečne ťahy nadregionálnych<br />
cyklistických trás cez mesto;<br />
Usporiadanie v koridore hrádze Váţskeho kanála v meste: cyklisti pod<br />
hrádzou, chodci na hrádzi, cyklisti cez pešiu zónu po Beethovenovej aleji;<br />
Integrovaná hromadná doprava s väčším dôrazom na regionálne <strong>dopravy</strong>:<br />
ţeleznica, autobusy, letisko, doplnkové trasy MHD-bus a cyklotrasy;<br />
Dva koncepty rozvoja mesta a <strong>dopravy</strong>, dokumentované grafikou M 1:15 000,<br />
stručnými textami a posúdením kapacít podľa prognózy vo 2 variantoch, boli<br />
prerokované zvlášť s odbornou verejnosťou a občanmi (09/2009), ako aj medzi<br />
rezortmi, ktoré sa do konca roka 2009 vyjadrovali a zaujali písomné stanoviská<br />
a odporúčania pre dopracovanie Návrhu ÚGD mesta Piešťany.<br />
Všetky pripomienky a odporúčania rezortov, inštitúcií, občanov a poslancov<br />
objednávateľ ÚGD vyhodnotil, prerokoval so zástupcami odborných komisií<br />
a spracovateľom, aby následne formulovali pokyn na dopracovanie výsledného<br />
návrhu ÚGD mesta Piešťany s poţiadavkou invariantnosti, etapizáciou<br />
a definovaním návrhu zmien a doplnkov k platnému územnému plánu mesta.
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 47<br />
6 NÁVRH ÚGD MESTA PIEŠŤANY<br />
Skĺbenie zásad a prvkov dvoch konceptov v priestore a čase vyústilo do<br />
návrhu územného <strong>generel</strong>u <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany. Návrh ÚGD je vyjadrením<br />
priorít rozvoja podľa scenárov, hierarchie dopravných funkcií, spoločenských<br />
a priestorových poţiadaviek urbánnych funkcií na dopravnú sieť a obsluţné<br />
zariadenia <strong>dopravy</strong> v meste a jeho miestnych častiach. V návrhu sú premietnuté<br />
hlavné ciele udrţateľného rozvoja mesta podľa metódy ÚGD, podporené vhodnou<br />
dopravnou infraštruktúrou a organizáciou verejných priestorov mesta, v súlade s ÚP<br />
mesta Piešťany:<br />
‣ Priechodnosť nadradených dopravných komunikácií bez negatívnych dopadov na<br />
vnútorné územie mesta a jeho bezpečnosť (ţeleznica a cesty I/61 a II/499);<br />
‣ Humanizácia a mestskosť dopravného priestoru komunikačnej siete bez zhoršenia<br />
kvality dopravnej obsluhy, (bulváre a nové funkcie na uliciach bez bariér);<br />
‣ Ekologizácia dopravného systému regulovaním a zvýšením podielu alternatívnych<br />
druhov hromadnej, cyklistickej a pešej <strong>dopravy</strong>;<br />
‣ Zvýšenie podielu zelene v centre a ozdravenie obytných blokov bez zníţenia<br />
štandardu odstavných a parkovacích plôch automobilovej <strong>dopravy</strong>.<br />
Návrh funkčných, technických, organizačných a podporných opatrení<br />
v dopravnom a mestskom systéme je podmienený vzájomnou previazanosťou<br />
systémov regiónu, mesta aj zóny v priestore a čase.<br />
Z hľadiska časového je návrh koncipovaný v súlade s ÚPN mesta Piešťany do<br />
štyroch časových horizontov:<br />
rok 2015 pre prvoradé/naliehavé opatrenia, rok 2020 – horizont platného ÚP mesta,<br />
rok 2025 – nová prognóza pre ÚGD a výhľad potenciálneho rozvoja bez časového<br />
obmedzenia.<br />
Navrhovaná ZAKOS a dôleţité komunikácie siete DOKOS boli znova posúdené z<br />
hľadiska záťaţe pouţitím programu dopravného modelu pre dve výhľadové obdobia:<br />
rok 2025 – dolný variant (bez väčšieho rozvoja do regiónu),<br />
rok 2025 – horný variant, s väčším rozvojom, aj na ľavom brehu rieky Váh.<br />
Výsledky posúdenia navrhovanej vybranej komunikačnej siete pre celodenné relácie<br />
a špičkové hodiny sú v prílohe správy.<br />
6.1 KVALITA DOPRAVNEJ SIETE A ZARIADENÍ<br />
Návrh kvantitatívnych a funkčných zmien v dopravnej sieti a zariadeniach<br />
<strong>dopravy</strong> v meste Piešťany vychádza z poţiadaviek na bezpečnosť, kvalitu <strong>dopravy</strong> aj<br />
verejných priestorov mesta (trate, prieťahy ciest, ulice, námestia, predstaničné<br />
a ďalšie zhromaţďovacie priestory):<br />
‣ Rýchlosť, plynulosť, bezpečnosť a pohodlie <strong>dopravy</strong>,<br />
‣ Minimalizácia negatívnych vplyvov <strong>dopravy</strong> na mestskú štruktúru,
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 48<br />
‣ Ochrana ľudí zdravých aj s postihom, komunikujúcich vo verejných priestoroch<br />
mesta a jeho častí.<br />
Nadradená dopravná sieť a zariadenia<br />
Návrh nadradenej dopravnej siete ţelezničnej, leteckej, vodnej <strong>dopravy</strong> a ciest<br />
vychádza z poţiadaviek vyšších územnoplánovacích podkladov a cieľov ÚPN mesta<br />
Piešťany.<br />
6.1.1 Rozvoj ţelezničnej <strong>dopravy</strong><br />
v regióne Trnava-Piešťany začal impulzom modernizácie ţelezničných tratí SR,<br />
konkrétne trate M.120 Bratislava – Trnava – Trenčín - Ţilina.<br />
‣ Potenciál ţelezničnej <strong>dopravy</strong> sa uţ znásobil po modernizácii ţelezničnej trate na<br />
prevádzkovú rýchlosť v=160 km/h. Rekonštruované bolo koľajisko s dopravnými,<br />
manipulačnými a vlečkovými koľajami;<br />
‣ kvalita a bezpečnosť sa zvýšila vybudovanými mimoúrovňovými prepojeniami:<br />
pre chodcov a cyklistov podchodom pod Leopoldovským zhlavím – predĺţenie<br />
starej Vrbovskej cesty, pre vonkajšiu dopravu zo severu a západu (Orvište),<br />
cestným podjazdom III/610000 pri letisku;<br />
‣ V rámci platnosti ÚPN Piešťany (r.2020), impulz modernizácie ţelezníc, bola<br />
realizovaná poţiadavka peronizácie ţelezničnej stanice Piešťany s<br />
bezbariérovým riešením peších väzieb centrum – peróny, ale bez pokračovania<br />
podchodu do zóny Obchodná Za ţeleznicou;<br />
‣ V etape platnosti ÚP mesta Piešťany sa navrhuje<br />
predĺţenie jestvujúceho pešieho podchodu pod stanicou smerom do zóny<br />
Obchodná ulica – pre cesty do zamestnania mestských, a prestupujúcich<br />
zamestnancov z regiónu,<br />
prestavať jestvujúci cestný podjazd pri letisku na parametre <strong>dopravy</strong> po ceste<br />
I.triedy, gabarit pre ťaţké vozidlá nákladnej cestnej <strong>dopravy</strong>.<br />
Vo výhľadovom horizonte sa predpokladá oţivenie ţelezničnej <strong>dopravy</strong> nákladnej aj<br />
osobnej. Impulzom rozvoja zamestnanosti v regióne a ekologizácie <strong>dopravy</strong> je<br />
motivovaný návrh vyuţitia jestvujúceho vlečkového spojenia aj pre lokálnu kyvadlová<br />
koľajovú osobnú dopravu v koridore Piešťany – Vrbové s moţnými zastávkami:<br />
Kocurice, Trebatice, Krakovany, Vrbové;<br />
V rámci KURS a koncepcie <strong>dopravy</strong>, zapracovanej do UPD-VÚC Trnavského kraja<br />
„Vysokorýchlostné trate v Trnavskom kraji v juţno-severnom prepojení Bratislava –<br />
Ţilina – Katovice“, zabezpečiť dostatočnú ochranu intravilánu mesta Piešťany aj m.č.<br />
Kocurice pred nepriaznivými účinkami <strong>dopravy</strong> a jej deliacim účinkom;<br />
V prípade potenciálneho rozvoja letiska Piešťany s prevádzkovou zónou letiska a<br />
obchodnou zónou v páse letisko – cesta I/61 sa navrhuje:<br />
rezervovať koridor pre vlečku zo zastávky Horná Streda s terminálom nákladnej<br />
stanice,<br />
ţelezničnú zastávku Piešťany-letisko v lokalite vyústenia nového cestného<br />
prepojenia severným mostom cez rieku Váh, v osi II/507 Moravany – I/61 letisko;
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 49<br />
6.1.2 Rozvoj leteckej <strong>dopravy</strong><br />
v stredoeurópskom regióne môţe vyuţiť mesto Piešťany nadviazaním na tradície<br />
kúpeľného mesta v nedávnej minulosti, ako aj na tendencie rozvíjajúcich sa<br />
komerčných a výrobných vzťahov Slovenska s krajinami Ázie a Blízkeho východu.<br />
Ďalším pozitívnym impulzom pre modernizáciu jestvujúceho Letiska Piešťany sú<br />
zmeny vlastníctva v prospech mesta, ako aj zámery kúpeľníctva a cestovného ruchu<br />
zo strany mesta a obce Moravany nad Váhom.<br />
ÚGD navrhuje v oblasti leteckej <strong>dopravy</strong> rozvoj záujmového územia letiska Piešťany<br />
podporiť nasledovne:<br />
V horizonte platnosti ÚP mesta Piešťany atraktivizovať pripojenie letiska:<br />
‣ dobudovaním diaľničnej MUK Horná Streda o vetvu D1-I/61 pre rozdelenie<br />
dopravnej záťaţe na 2 kriţovatky: privádzač do centra a privádzač sever,<br />
‣ severný most I/61 – Moravany nad Váhom II/507 na zlepšenie dopravnej<br />
prístupnosti a priame prepojenie rozvojových priestorov na ľavej strane rieky<br />
Váh: Hubina, Moravany a Banka, Ratnovce a rekreačné zóny Sĺňava II. a III.,<br />
‣ vybudovaním preloţky cesty I/61 v koridore pozemkov Jánošíkova – juţný<br />
okraj letiska (na pozemku prístupovej MK hangárov múzea letectva), ďalej<br />
navrhovaná cesta I. triedy pokračuje podjazdom pod ţel. trať M.120 Za<br />
ţeleznicou po Priemyselnej ulici s napojením na diaľničný privádzač a zónu<br />
obchodu Za ţeleznicou,<br />
‣ vybudovaním súbeţnej MK pozdĺţ ţelezničnej trate smerom k ţelezničnej<br />
stanici a na MK Dopravnú, ako priame a rýchle prepojenie osobnej<br />
individuálnej a hromadnej <strong>dopravy</strong> cestujúcich letisko-ţeleznica, letisko-BUS.<br />
V etape dlhodobého rozvoja podporiť vyuţitie potenciálu zóny letiska Piešťany podľa<br />
zhodnotenia v kap.3.10: V prípade scenára maximálneho rozvoja Piešťan moţno<br />
počítať s významným posilnením klientelou zo zámoria, pre ktorú bude zaujímavá:<br />
ponuka sprievodných programov na letisku: letecké školy a výhliadkové<br />
lety (paraglajding, vetrone, parašutizmus, vzducholode, balóny apod.);<br />
v oblasti nákladnej <strong>dopravy</strong>: cargo, opravovne lietadiel, skladovanie,<br />
balenie a distribúcia tovarov do výrobných areálov regiónu.<br />
Z hľadiska vyuţitia technického potenciálu letiska Piešťany:<br />
Rezervovať územie v priestore, vymedzemom: ţelezničnou traťou, cestou I/61<br />
a plotom areálu letiska na juhu – Haluzického ulica;<br />
Regulovať územie pre podporné funkcie letiska – hangáre, opravovne,<br />
hľadisko pre návštevníkov automobilových/motocyklových pretekov Cena<br />
Slovenska a kultúrno-športové akcie;<br />
Rezervovať územie priľahlé k ceste I/61, prípadne obojstranne, pre komerčné<br />
vyuţitie funkciami, ktoré priamo súvisia s nákladnou dopravou – sklady,<br />
prekladisko;<br />
Zvýšiť potenciál priestoru ţelezničnou vlečkou zo zastávky Horná Streda,<br />
resp. stanice Piešťany – prípadne aj pre kombinovanú osobnú dopravu;<br />
Maximálny rozvoj letiska Piešťany môţe výrazne zvýšiť situovanie osobného<br />
prístaviska na Biskupickom kanáli – lokalita rekreačných jazier.
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 50<br />
Na úrovni prerokovania dvoch konceptov ÚGD potvrdil Letecký úrad – odbor letísk,<br />
letisko M.R. Štefánika, Bratislava, pre ďalší rozvoj letiska a priľahlých zón ochranné<br />
pásma Letiska Piešťany, určené LÚ SR rozhodnutím 1-434/91/ILPZ zo dňa<br />
25.09.1991.<br />
Všetky podmienky LÚ, LPS a Letiska Piešťany, týkajúce sa ochranných pásiem<br />
kaţdého druhu sú uvedené v samostatnej prílohe textu Návrhu ÚGD.<br />
Trasovanie navrhovanej novej preloţky cesty I/61 v koridore juţného okraja letiska<br />
bolo odsúhlasené s LÚ – odborom letísk. LÚ SR poskytol pre účely plánovania<br />
rozvoja mesta Piešťany digitálnu grafiku všetkých ochranných pásiem a tieto OP sú<br />
zakreslené v hlavnom výkrese č.2 Návrhu ÚGD – mesto Piešťany, M 1 : 5 000;<br />
6.1.3 Rozvoj vodnej <strong>dopravy</strong><br />
Podľa záväznej časti ÚPN-VÚC Trnavského kraja má na rozvoj mikroregiónu<br />
Piešťany informácia:<br />
- postupné splavnenie Váhu v úseku Komárno - Ţilina, ktoré obsahuje prekladisko<br />
Piešťany.<br />
Príprava budovania Váţskej vodnej cesty v regióne Piešťany – Sereď nadobúda<br />
reálne rozmery, keď Stály výbor pre vnútrozemskú plavbu pri EHK OSN v Ţeneve<br />
zaradil VVC do zoznamu budúcich medzinárodných vodných ciest s identifikačným<br />
kódom E81 a odporúčanými gabaritmi medzinárodnej plavebnej triedy VI.a Komárno<br />
– Sereď a V.a pre úsek Sereď – Púchov.<br />
Podľa podkladu (26) Váţska vodná cesta, sa plánuje účel VVC v 2. etape<br />
výstavby pre komplexné vyuţitie vodohospodárske, energetické, dopravné<br />
a ekologické, účasť štátu sa očakáva aj v oblasti protipovodňovej ochrany. Hlavné<br />
technické parametre kategórie E majú zodpovedať klasifikácii európskych vodných<br />
ciest, z ktorých uvádzame pre bezprekládkovú plavbu MPL plavidiel s 3 vrstvami<br />
kontajnerov po Trenčín, v zostave lodí - remorkér a 1 čln, z čoho vyplývajú<br />
charakteristiky:<br />
o Šírka plavebnej dráhy min. 33,3 m,<br />
o Plavebná hĺbka min. 4,0 m,<br />
o Podchodná výška pod mostami min. 5,25 m, preferovať gabarit 7,00 m,<br />
o Šírka plavebného poľa min. 30 m,<br />
o Svetlá výška vedení NN min. 15,5 m,<br />
o Svetlá výška vedení VN min. 19,0 m,<br />
o<br />
dĺţka tlačnej zostavy 95-110 m, šírka 11,4 m, ponor 2,5 – 4,5 m, nosnosť<br />
1600-1850 ton.<br />
Trasa plavebnej dráhy v regióne Piešťany (rkm 96,995 Hlohovec – rkm 150,690 v<br />
Trenčíne) pozostáva z úsekov:<br />
č.010 zdrţ VD Drahovce Sĺňava a č.011 odpadový kanál VE Horná Streda,<br />
Súčasný odpadový kanál: dlhý 7,85 km, priečny profil lichobeţníkový šírky 16,0 m na<br />
dne, bude treba rozšíriť na dvoj-loďový obojsmerný profil tak, aby pri plavebnej hĺbke<br />
4,0 mcv úrovni dna bola šírka 33,30 m.<br />
Prístav Piešťany sa navrhuje v lokalite Dlhé kusy pred MUK D1 a I/61 Horná Streda,<br />
na konci letiska, kde sú dnes rekreačné vodné plochy po štrkovisku stavby diaľnice;<br />
Prístavisko osobných lodí sa uvaţuje v areáli lodenice aj pre vybavenosť,
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 51<br />
prístavné móla pre výhliadkové, prípadne aj dopravné osobné lode sa navrhujú:<br />
v centre mesta – medzi mostami, Biskupický kanál SVP a letisko, Sĺňava II.,<br />
Ratnovský športový areál, nad lodenicou – pod mostom cesty II/499.<br />
ÚP-VÚC Trnavského kraja lokalizoval nákladný prístav pre subregión Piešťany-<br />
Hlohovec do priestoru Červeník, vo väzbe na diaľnicu a ţelezničné trate.<br />
6.1.4 Regionálne cestné komunikácie v meste<br />
Do záujmového územia mikro-regónu, ktorým je okres Piešťany, vstupujú<br />
nadregionálne cestné komunikácie celoštátneho významu, prepájajúce regióny<br />
krajov Bratislava, Trnava, Nitra a Trenčín. Sú to diaľnica D1, cesta I/61, cesta II/499,<br />
cesta II/504, II/507 a doplnkové prepojenia cestami III. triedy.<br />
Regionálne cesty spolu s diaľnicou D1 priamo zasahujú do mestskej štruktúry, tvoria<br />
jeho komunikačnú kostru, a sú preto predmetom Návrhu ÚGD mesta Piešťany.<br />
6.2 ECOLOGICKÉ ZÁSADY NA DOPRAVNEJ SIETI MESTA<br />
regulácia rýchlosti<br />
Dosiahnutie vysokej kvality ţivota v meste môţe výrazne podporovať návrh<br />
opatrení na reintegráciu dopravných priestorov základnej komunikačnej siete [1],<br />
implantovanie prvkov udrţateľnej kvality usporiadania prieťahov ciest mestom [3],<br />
cielená investičná činnosť, spolu s legislatívnymi a právnymi opatreniami LEDA<br />
v oblasti modelovania mestských verejných priestorov [5].<br />
Návrh vyuţíva zásady udrţateľného rozvoja, podporovaného primeranou dopravou,<br />
ktoré boli definované v projekte Ecocity [4]. Nové moţnosti ponúka aj diferenciácia<br />
funkčných skupín MK a vhodne kombinovaných kategórií novej STN [9] do<br />
územného priemetu koncepcie ÚGD v priestore mesta.<br />
Priemetom hlavného cieľa „dosiahnuť dlhodobo udrţateľnú kvalitu verejných<br />
priestorov“, je postupné vytvorenie bezpečných, dopravne upokojených a esteticky<br />
pôsobivých (modrých) zón v systéme dobre fungujúceho mesta Piešťany.<br />
Dosiahnutie vysokej kvality ţivota, načrtnuté v 2.- environmentálnom scenári,<br />
v meste koncipujeme uplatnením princípu odstredivosti prevádzkovej rýchlosti: čím<br />
ďalej od stredu mesta, tým rýchlejší pohyb motorovej <strong>dopravy</strong>. Cieľ sa upresňuje ako<br />
dosiahnutie bezpečnosti, čistoty a pokoja v CMZ a v obytných štvrtiach mesta.<br />
Navrhuje sa vytlačiť neţiaducu dopravu (vnútorný tranzit po dnešných regionálnych<br />
cestách) na obvody budúcich upokojených štvrtí – modré zóny, teda na ZAKOS<br />
základnú kostru dopravných ulíc a ich spojnice – radiály centra mesta. Kontaktné<br />
územie dopravných radiál a okruhov musí mať funkcie, ktoré nie sú citlivé na<br />
sprievodné negatívne dopady <strong>dopravy</strong>.<br />
Systém polyfunkčných (fialových) centier vybavenosti a ich spojníc v Piešťanoch<br />
navrhujeme regulovať tak, aby okolo peších centier a obytných štvrtí boli<br />
komunikácie s pobytovou funkciou a s nízkymi ţelanými rýchlosťami a postupne na<br />
dopravnom pol-okruhu centra, ale aj na diagonálach - bulvároch premávala<br />
obsluţná doprava. Ťaţká a rýchla doprava väčších intenzít, ktorá má zabezpečovať
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 52<br />
medzioblastné a vonkajšie diametrálne jazdy na väčšie vzdialenosti sa vysúva na<br />
navrhovaný dopravný okruh ciest I/61 – II/499 – II/507 s viacerými moţnosťami<br />
pripojenia vnútorných cieľov mesta pomocou kriţovatiek a dopravno-obsluţných<br />
komunikácií.<br />
Návrh ÚGD mesta Piešťany vymedzuje „zóny ECOCITY“ (scenár 2), ktoré majú mať<br />
funkciu regulatívu bezpečného pohybu a pobytu vo vnútornom priestore mesta.<br />
Regulatív ţelanej rýchlosti spolu so šírkami jazdných pruhov a usporiadania<br />
verejného priestoru okolo komunikácií sa navrhuje pomocou modifikovanej tabuľky<br />
STN 73 6110 (str.28) takto:<br />
Dopravne obmedzené zóny a komunikácie B3 s redukovanou kapacitou a ţelanou<br />
rýchlosťou <strong>dopravy</strong> do v=40 km/h, s parkovaním vozidiel pri hlavných komunikáciách,<br />
polyfunkčné vyuţitie priľahlého priestoru v dopravnom koridore nebude vyţadovať<br />
súvislé priame vstupy na pozemky, ale obsluha musí byť zaručená nepretrţite;<br />
Dopravne upokojené zóny bývania a OV, komunikácie C1 s dopravne upokojenou<br />
prevádzkou do v=30 km/h, s vymedzenými parkoviskami (ZP a PG) na obvode.<br />
Zaručí sa tam pomalá priebeţná, ale plynulá doprava, prístup na všetky pozemky<br />
a centralizované parkoviská a garáţe rezidentov aj pre cesty za sluţbami,<br />
nenáročnými na dopravu, nutná je alternatívna pešia, cyklistická a hromadná<br />
doprava – linky MHD/RD a blízke zastávky s prestupom;<br />
Zóny bez áut (car-free areas) – modré zóny bez prejazdnej individuálnej <strong>dopravy</strong>,<br />
pre chodcov a komunikácie C2-C3 s obsluţnou prístupovou funkciou <strong>dopravy</strong> v=20<br />
km/h, bez parkovania vozidiel, len v garáţach. Cieľom regulácie <strong>dopravy</strong> je<br />
favorizovať pobytové funkcie v obytných štvrtiach, peších zónach, uliciach<br />
a mestských parkoch, školských a kúpeľných areáloch. Štvrte bez motorovej <strong>dopravy</strong><br />
sú zásobované z vonkajších komunikácií alebo neprejazdných obsluţných MK<br />
najniţšej funkcie C3, resp. D1- pešia zóna so špeciálnym reţimom (na zvláštne<br />
povolenie), v priestore a čase, pohyb v priestore je prevaţne peší a bicyklom<br />
s obmedzenou rýchlosťou, dostupnosť zastávok MHD do 200 m.
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 53<br />
6.3 ÚZEMNÝ PRIEMET NÁVRHU KOMUNIKAČNEJ SIETE MESTA<br />
A - Mestské rýchlostné komunikácie návrh potvrdzuje na západnom okraji mesta:<br />
diaľnica D1 z Bratislavy do Trenčína vstupuje do mesta privádzačom vo funkcii A3<br />
v=80 km/h, prakticky po kriţovatku 40 Kanada/Vrbovská, prognóza preukázala<br />
potrebu v rámci navrhovaného vonkajšieho okruhu zvýšiť kapacitu tejto kriţovatky.<br />
Výhľadová urbanizácia zóny Letisko Piešťany-Biskupický kanál sa navrhuje posilniť<br />
prestavbou MUK Horná Streda a úsekom cesty I/61 vo funkcii A3, MR14/80;<br />
6.3.1 ZAKOS – základná komunikačná sieť<br />
B - Západný mestský zberný polokruh B1 sa navrhuje preloţkou cesty I/61 v<br />
kategórii MZ14/60 a v línii od severného mosta cez Váh pri letisku, po Ţilinskej,<br />
odklonom na juhu areálu letiska po MK Haluzického do podjazdu pod ţel.traťou<br />
M.120 do koridoru Za ţeleznicou: nový úsek od kriţovatky43 cesty III/06121 po MK<br />
Priemyselnú, na starú Vrbovskú, v kriţovatke 40 s privádzačom D1 na Vrbovskej s<br />
estakádami nad ţel. traťou Vrbové. Preloţka cesty I/61 sa ďalej navrhuje viesť podľa<br />
TŠ CEMOS (var.2), v koridore medzi rozvodným závodom ZSE po poliach Kňazovec<br />
– Mikušová a ďalej nadjazdom nad ţel. trať M.120 späť na juţný okraj mesta pod<br />
areálom Suzuki do novej kriţovatky 87 cesty I/61 – Bratislavská. Západný polokruh<br />
sa navrhuje nezastavať, aby sa zvýšila atraktivita a účinok extravilánovej cesty<br />
rozviesť vonkajšiu dopravu (predovšetkým ťaţkú zo smerov Trenčín, Senica/ČR,<br />
Bratislava, Trnava) cez<br />
štyri kriţovatky do mesta:<br />
198 na severe pri letisku do Starých Piešťan (Ţilinská a Pod Párovcami), tieţ<br />
po novej MK pri ţeleznici do zón stanice a po Vodárenskej aj do sídlisk okolo<br />
bulvára Ţilinská,<br />
43 na západe z cesty III/06121 po Priemyselnej do výrobno-skladovacích zón<br />
Za ţeleznicou a Tesla,<br />
40 na západe jestvujúcou kriţovatkou Kanada/Vrbovská do obchodnoskladovacích<br />
zón po oboch stranách diaľničného privádzača a do centra<br />
mesta po Krajinskej,<br />
87 na juţnom okraji – Bratislavská cesta do juţných zón mesta a k lodenici, s<br />
priamou väzbou na Z-V cestný ťah II/499 ČR – Senica – Topoľčany – Nitra<br />
bez vzájomného obťaţovania zastavaného územia mesta;<br />
Juho-východný zberný polokruh funkcie mestskej triedy B2 – sa navrhuje<br />
vymiestnením prieťahu cesty II/499 (Krajinská – most) do koridoru podľa ÚP Piešťan,<br />
ÚP Banky a ÚP Moravany II/507 v rôznych kategóriách priestorového usporiadania:<br />
B2-MZ11,5/50 Bratislavská – lodenica – juţný most cez Váh po cestu II/507 v<br />
obci Ratnovce/RZ Sĺňava II., (uzly: 87-151-152-153);<br />
B2-MZ8,5/40 Ratnovská II/507 – Cesta Janka Alexyho Benátky (Krajinský<br />
most), (uzly: 153-76-68);
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 54<br />
B2-MZ11,5/40 Topoľčianska ulica po kriţovatku Vápeník/parkovisko<br />
kúpeľov- SLK, (medzi uzlami: 68-128-69-73);<br />
B2-MZ12/50 ako alternatíva k platnému ÚP obce Banka v nezastavanom<br />
území koridoru (uzly: 73-71 - TS-SLK – Záhrady) a vo väzbe na zámer bulvára<br />
v NKC Moravany;<br />
B3-MZ8/40 – severný most letisko – Moravany – II/507, (uzly: 198-193-189);<br />
Ostrovská radiála cesty III/06121 funkcie B3, kategórie C7,5/80 + cyklisti po<br />
rozšírenej krajnici;<br />
6.3.2 B3 - zberno-obsluţný polokruh centra mesta – súčasť ZAKOS<br />
Pešie zóny a námestia mestských častí bez „cudzích vozidiel“, kap. 6.4, sa navrhujú<br />
v rozšírenom centre mesta, ktoré výhľadovo vymedzí zberno-obsluţný polokruh<br />
CMO premenných kategórií podľa priestorových moţností takto:<br />
o Krajinská po most (uzly: 15-120), kat. MZ12/40 – úsek bulvára s<br />
redukovanými pruhmi 2x3,25 m, 1x3,0 v kriţovatke, vpravo zastávková nika<br />
BUS š=2,5m , pokračuje pozdĺţnym parkovacím pruhom smer MK Hollého;<br />
o MK Hollého (uzly: 120-9-198-11), kat. MZ8/30, bez parkovania, zníţená<br />
rýchlosť z dôvodu obytnej zástavby a prístupu do dvorov,<br />
o MK Sládkovičova (uzly: 11-94), kat. MZ 8/40, 2x3.25 j.p., na Sládkovičovej<br />
smer Kollárova cyklisti 2x1,5 pri chodníku KÚ Scherera, oddelení pásikom<br />
0,5m, smerovo oddelení jestvujúcim stromoradím a osvetlením – šírka 1,5m,<br />
o Meštianska (uzly: 94-66), kat. MZ 8/40, 2x3.25 j.p., 1 pozdĺţny parkovací pruh,<br />
o MK Radlinského (uzly: 66-97-65-84), kat. MZ8,5/40, 2x3,25 j.p., vľavo<br />
pozdĺţne parkovanie čiastočne na chodníku (uţ funguje) prerušované<br />
stromami – po Štúrovu, vpravo parkoviská pre OV mimo HDP,<br />
o MK Kuzmányho (uzly: 84-96 Pod Párovcami), kat.MZ8/30, bez parkovania;<br />
6.3.3 Mestské bulváre B3 – súčasť ZAKOS<br />
Dopravný ani urbanistický význam prieťahu cesty mestom nezaniká, ani neklesá po<br />
premiestnení prieťahu na okraj mesta. Keď pomocou ORD odvedieme významný<br />
podiel tranzitnej, zdrojovej a cieľovej <strong>dopravy</strong> na obchvat, rastie atraktivita prieťahu<br />
cesty: zvyšuje sa podiel vnútornej <strong>dopravy</strong>, rastie spoločenský význam ako mestskej<br />
ulice, ktorú moţno vyuţiť pre citlivé mestské funkcie. Nové funkcie akumulujú<br />
dopravu a sú preto dôvodom pre zavádzanie regulatívov kvality verejných priestorov,<br />
najmä s efektom zniţovania prejazdnej rýchlosti, čo má za následok zníţenie<br />
hlučnosti, a emisie škodlivých látok. Ďalšími regulatívmi sú technické a optické<br />
prostriedky zvyšovania bezpečnosti, estetické a prírodné prvky kvality vonkajšieho<br />
prostredia. Takúto mestskú komunikáciu dopravno-spoločenského významu<br />
nazývame mestský bulvár. [13]<br />
Bulváre ako zberno-obsluţné osi novej funkcie B3 v Piešťanoch, na pôvodných<br />
prieťahoch ciest I/61 a II/499, ale aj ako integrujúce osi jestvujúcich radiál do centra<br />
mesta. V súlade so zámermi ÚP mesta sa navrhuje dobudovať odľahčené MK na<br />
funkciu spoločenskú, koncentráciou OV v mestskej zeleni. Prvky priestorového
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 55<br />
usporiadania bulvára má mať široké chodníky a zelené pásy nadväzujúce na<br />
mestské parky, parter obchodov, OV sluţieb, kultúry a moţnosti prechádzania<br />
veľkého mnoţstva chodcov mnohými priechodmi, aj neorganizovane. Návrhovú<br />
rýchlosť prispôsobujeme redukovať na rýchlosť „ţelanú“ v=40km/h, čomu vyhovujú<br />
kategórie MK so šírkami jazdných pruhov 3,25 – 3,0 m, viacúčelové pruhy pre MHD<br />
a cyklistov, lokálne pôsobiace prvky upokojenia <strong>dopravy</strong> (zdvihnuté kriţovatky,<br />
priechody).<br />
Bulvár Bratislavská 1 (uzly: 165-78-36-21), od Kauflandu – sídlisko A.Trajana – po<br />
kriţovatku SSZ s Krajinskou, f/kat. B3-MZ12/40, 2x3,25 jazdné pruhy, 1,5 m<br />
cyklistické pruhy, oddelené 75 cm deliacim prúţkom, spolu 2,25 m aj pre zastávky<br />
MHD, chodník obojsmerný oddelený zeleným pásom, pozdĺţ plota škôl a bytových<br />
domov, parkovanie vozidiel mimo HDP na plochách OV;<br />
Bulvár Bratislavská 2 (uzly: 21-20-47), os SSZ po Teplickú, B3-MZ12/40 red.,<br />
2x3,0m, obojstranne cyklisti a chodci na spoločných pásoch 2,5m, medzi deliacim<br />
prúţkom 0,5 a chodníkom stromoradie, parkovanie vozidiel pre OV v priečnych<br />
pozemkoch a uličkách;<br />
Bulvár Ţilinská 1 (uzly: 47-48-49), od Teplickej po Mojmírovu, predpokladá sa<br />
obojstranná dostavba ulice s OV a bývaním, B3-MZ12/40, 2x3,25 + 3,0m jazdné<br />
pruhy, chodníky a cyklistické pruhy oddelené zelenými pásmi s vysokou zeleňou –<br />
jestvujúci stav;<br />
Bulvár Krajinská (uzly: 21-22-16-95-120-15), od Bratislavskej po MOK Nitrianska, B3-<br />
MZ12/40, j.p.2x3,25m, pozdĺţne parkovanie 2,0m, okrem kriţovatkových úsekov,<br />
cyklisti na jestvujúcom chodníku pri bytovkách, oddelení zeleným pásom, chodníky<br />
nové, bliţšie k bytovým domom, jestvujúce zastávky MHD zachovať, dostavba<br />
mobiliáru pri objektoch OV;<br />
Bulvár Andreja Hlinku 1 (uzly: 46-48-65a), od AS – Bratislavská – po Palárikovu, B3-<br />
MZ15/40, j.p. 2X3,25m, 2x2,5m parkovacie a zastávkové pruhy, 1,5m deliaci zelený<br />
pás, cyklisti a chodci na spoločných jestvujúcich pásoch, úsek 48-63a s postrannými<br />
zelenými pásmi;<br />
6.3.4 Zberno-obsluţné komunikácie B3 – súčasť ZAKOS<br />
Prevládajúci dopravný význam a stiesnené priestorové podmienky jestvujúcich<br />
komunikácií určujú ďalším uliciam, napriek ich viac-funkčnej zástavbe a<br />
promenádnemu významu peších ťahov, zberno-obsluţnú funkciu B3:<br />
Krajinský most (uzly: 15-68) samotný gabarit mosta je uţ v súčasnosti predpokladom<br />
na prekategorizovanie na B3-MOU7,5/30, j.p.2x2,75 bez chodníkov, jestvujúca pešia<br />
lávka sa navrhuje rozšíriť na promenádu aj pre cyklistov, šírka 4,0m;<br />
Ţilinská 2 (uzly: 49-69-54-146), od Mojmírovej – Vŕšok – Jánošíkova, B3-MZ8,5/40,<br />
j.p. 2X3,25m, bez parkovania, jestvujúce chodníky oddelené zeleným prúţkom,<br />
cyklisti v jazdných pruhoch neoddelene;<br />
Andreja Hlinku 2 (uzly: 65a-65) na Radlinského, B3-MZ8/30, 2 j.p. 3,0m široké, 2<br />
jestvujúce chodníky 1,5m;<br />
Vrbovská 1 (uzly: 44-1-20) B3-MZ8,5/40, j.p.2x3,25m, jestvujúce chodníky 1,5m;<br />
Dominika Tatarku (uzly 20-19-17) B3-MZ8,5/40, j.p. 2x3,25m, chodníky min. 1,5m;
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 56<br />
Broskyňová – nová MK (uzly: 78-40) B3-MZ12/40;<br />
Vrbovská 2 (uzly: 40-122-39) privádzač – napriek odkloneniu tranzitnej <strong>dopravy</strong> sa<br />
zvýši atraktivita hlavného vstupu do mesta, potreba rozšíriť na B3-MZ15,5/40, čo je<br />
4- pruh bez deliaceho pásu, na nadjazde zrušené chodníky;<br />
nová MK Pri ţeleznici (uzly: 168-147-46) od letiska/Haluzického zaústená do predstaničného<br />
námestia v dvoj-kriţovatke s AS a PG, B3-MZ8,5/40, spolu s<br />
jednostranným chodníkom, ako impulz dopravného zhodnotenia budúcej novej ulice;<br />
Atraktívne koridory dvoch radiál smerujúcich do centra majú tieţ všetky<br />
predpoklady prestavby na bulváre:<br />
Pod Párovcami (uzly: 96-59-60-92-56-55) severná radiála starých Piešťan v zeleni<br />
lipových alejí, široký koridor s čiastočne polyfunkčnou zástavbou (obchody, hotel,<br />
penzióny, školy, kostol, sluţby), od mestského parku po námestie, MZ12/470 so<br />
samostatnými cyklistickými cestičkami a chodníkmi pozdĺţ fasád domov;<br />
Dlhá ulica 1 (uzly: 16-25-27-58-32) je široký koridor pozdĺţ potoka Dubová so<br />
zelenými brehmi, cyklotrasou a promenádou, zástavba rodinných domov s<br />
integrovanými sluţbami OV, navrhuje sa na MZ12/40 s pozdĺţnym parkovaním a<br />
linkami MHD;<br />
Dlhá 2 (uzly: 32-33-151) v zelenom koridore športovo-rekreačných zariadení smerom<br />
k Sĺňave I., poliklinike a lodenici a s priamym pripojením na novú trasu cesty II/499,<br />
navrhuje sa MZ8/40 bez parkovania, alternatívne rezervovať na 4-pruh MZ14,5/40,<br />
ktorý sa rozvetví v uzle 32 do 3 MK;<br />
Obchodná (uzly: 41-89-42-43) zóna Za traťou, ako obchodná ulica MZ12/40 so<br />
samostatnými chodníkmi a cyklocestičkami, vo väzbe na podchody pod ţel. traťou;<br />
6.4 CMZ, ULICE A NÁMESTIA S UPOKOJENOU DOPRAVOU<br />
Na úvod sa vráťme k myšlienkam druhého scenára rozvoja Piešťan, str.35-36:<br />
Modré obytné štvrte aţ zóny sú v Piešťanoch historicky dané. Ţelané ticho je mimo<br />
ulíc s občianskou vybavenosťou, prakticky vo dvoroch a uličkách bez nej, vo väzbe<br />
na mestské parky a vodné prvky mestskej štruktúry. Aby mohli tiché štvrte fungovať<br />
bez negatívnych vplyvov dynamickej <strong>dopravy</strong>, treba urobiť dve veci: priblíţiť<br />
vybavenosť sluţieb do centier v pešej dostupnosti, vytlačiť rýchlu dopravu na obvod<br />
a do intaktných zón ktorým doprava „nevadí“ a navrhnúť koncept červených<br />
komunikácií;<br />
Fialové silné centrá občianskej vybavenosti a parkovísk, kde je uţ dnes<br />
v Piešťanoch sústredená obchodná a administratívna sieť sluţieb. Tieto centrá musia<br />
mať kvalitné pripojenie na hlavné komunikácie a dostatok parkovacích miest pre<br />
vozidlá návštevníkov zo vzdialenejších zón. Aby sme docielili skrátenie<br />
kaţdodenných ciest obyvateľov za sluţbami do fialových centier na neúnavné<br />
optimum pre chodca, cca 500-800 m, budú to tieto hlavné centrá dochádzky pešo do<br />
škôl, obchodov, úradov, za kultúrou, kostolom, občerstvením: Nitrianska vo väzbe na<br />
centrálnu pešiu zónu, predstaničný priestor ŢS/AS, A.Trajan/Kaufland, Kocka/Prior,
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 57<br />
priesečník Štefánikova/Šindelárova/Pod Párovcami, Poliklinika na Bratislavskej<br />
ceste, RC-Tesco, Letisko/Ţilinská;<br />
Koncepcia polyfunkčných centier občianskej vybavenosti, prepojených zbernoobsluţnými<br />
komunikáciami B3 a obchodnými ulicami C1 je základom pre pokojné<br />
modré zóny bývania/oddychu. Zásada excentricky diferencovanej rýchlosti a kapacít<br />
MK umoţní splniť hlavný cieľ: trvalo udrţateľnú kvalitu mestských dopravných<br />
priestorov – ulíc a námestí, peších zón a parkov bez áut. Návrhová rýchlosť sa<br />
nahradzuje stratégiou tzv. „ţelanej“ prevádzkovej rýchlosti pohybu vo verejných<br />
priestoroch dopravne upokojených zón. Preferencia predovšetkým pobytovej funkcie<br />
mestských priestorov sa navrhuje úmerne k hustote chodcov a cyklistov a ich pohybu<br />
v priestore: C2 má v=30km/h, C3 má v=20km/h a D1- pešia zóna alebo ulica plná<br />
ľudí sa prispôsobí rýchlosti v=5 - 10 km/h, teda chodcovi, nanajvýš cyklistom.<br />
Vnútorné MK upokojených zón majú mať najniţšie funkčné triedy C2, C3 a D1 a<br />
štíhle kategórie MOU 6,5/30, MOU5,5/30, MOU3,75/20. Odporúčajú sa prevaţne<br />
obojsmerné, s výhodami oproti jednosmerným MK: menší objem prejazdov zónou,<br />
kratšie cieľové a zdrojové cesty, neprenášajú záťaţ na iné MK jazdami na opačný<br />
smer, redukcia počtu predbiehaní, psychická bariéra pre rýchlych vodičov v<br />
protismere, niţšia prejazdová rýchlosť = väčšia bezpečnosť na vozovke aj na<br />
chodníku.<br />
V štvrtiach IBV sa navrhujú aj jednosmerné MK tak, aby sa zamedzil tranzit<br />
cez ulice na ktorý si sťaţovali občania pri verejných stretnutiach (napr. Školská,<br />
Kalinčiakova, Royova, Záhradná, a pod.). Pri niţších poţadovaných rýchlostiach<br />
a menších intenzitách môţu zdieľať hlavný dopravný priestor aj cyklisti, bez potreby<br />
segregácie, krátkodobé, smerovo vystriedané parkovanie a lokálne fyzické a optické<br />
zúţenia jazdného profilu nútia vodičov k sústredenosti pri jazde a tým prispievajú<br />
k zvýšeniu bezpečnosti.<br />
Dopravný reţim v mestských uliciach a dvoroch CMZ sa navrhuje metódou peších<br />
zón s tzv. zjazdnými chodníkmi s regulovaným vstupom vozidiel, kde sa redukuje<br />
súčasná ponuka parkovania vozidiel na teréne sústredením do viacfunkčných<br />
objektov s garáţami, prístupnými z okraja zóny.<br />
6.4.1 Rozšírenie jestvujúcej pešej zóny Námestie Slobody-Winterova:<br />
Myšlienka zväčšenia centrálnej pešej zóny podľa UP-CMZ Piešťany sa<br />
navrhuje podporiť špecifickou funkciou obsluţných prístupových komunikácií so<br />
zvláštnym reţimom, ktorý by reguloval prejazdnosť na minimum, ale zároveň zvýšil<br />
kvalitu obsluţnosti a potrebu zásobovania zväčšenej pešej zóny Piešťan tak, aby<br />
nebola narušená ochrana mestského parku dopravne náročnými aktivitami<br />
solitérnych zariadení: hotely, kúpeľná dvorana, PG, kúpeľné domy, penzióny,<br />
nemocnica, múzeum, gastronomicko-kultúrna vybavenosť. STN 73 6110 doteraz<br />
nešpecifikovala funkčnú úroveň, ani kategórie MK v peších a obytných uliciach
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 58<br />
funkcie D1, preto Návrh ÚGD navrhuje obsluhu nasledovnými kategóriami so<br />
zvláštnym reţimom takto:<br />
MK Rázusova spojnica uzlov 13-8 medzi MOK Nálepkova/Teplická a hotelom Lipa<br />
na Winterovej D1-MOU5,5/20 pre verejnú dopravu jednosmerná k Nám. Slobody,<br />
obojsmerná v úseku Lipa-PG Pescan na Murgašovom námestí. Obojsmerný prejazd<br />
umoţní navrhovaný reţim pre autobusy MHD, zásahové vozidlá a zásobovanie vo<br />
vyhradenom čase. Popri štandardných opatreniach ORD (opis hore) sa navrhuje<br />
zvýšiť dopravný pás na úroveň chodníkov. Zvýraznenie pocitu pešej zóny a<br />
bezpečnosti voľne sa pohybujúcich chodcov sa navrhuje riešiť farebným odlíšením<br />
dlaţby nadrozmerného jazdného pásu šírky 5,5m, ak v niektorom profile ulice bude<br />
šírka chodníka menšia ako 2,5m, zúţi sa jazdný pás na 5,0 m;<br />
Promenáda s kolonádou Winterova, úsek medzi uzlami 8-67 Lipa – kostol Ev.a.v. sa<br />
navrhuje na C1-MO6,5/30 tak ako v súčasnosti, s úpravami: rozšírenie chodníka od<br />
dvora Viktória Régia pozdĺţ PG pred kinom na 2,5m, opačný chodník je pod<br />
kolonádou, MOK pred hotelom Lipa sa navrhuje zvýšiť do úrovne chodníka, ako<br />
prvok upokojenia <strong>dopravy</strong>, podobne ako v MUK Nitrianska/Nám. Slobody,<br />
obojstranné pozdĺţne parkovanie pre aktivity OV na kolonáde, jednostranná zastávka<br />
MHD ako v súčasnosti (pri uzle 67);<br />
Pešie pasáţe medzi Winterovou a Rázusovou:<br />
- v profile za dvorom hotela Lipa – Nám. J. Murgaša dvory medzi č.p.5178 Winterova<br />
74 a č.p. 1687 Rázusova 1;<br />
- v profile dvorov č.p. 1762 Winterova 30 a č.p.1690 Rázusova 7 (jestvujúca<br />
obchodná pasáţ Slavia centrum) – Pescan;<br />
- v profile Nám. Slobody – dvor školy Rázusova 8 – väzba na pasáţ na Rázusovej 7,<br />
č.p.1690;<br />
Zvláštny reţim dopravnej obsluhy sa navrhuje na Beethovenovej od kina Fontána<br />
pri parku po kúpeľnú dvoranu a LD Šumava C3-MOU5,5/20;<br />
Obsluha nemocnice, kolonádového mosta a liečebných domov na Winterovej sa<br />
navrhuje, podobne ako D1-Rázusova nadrozmerným jazdným pásom šírky 5,5m<br />
vyznačeným v dlaţbe pešieho koridoru Winterova – kúpeľná kaplnka – LD Royal v<br />
kategórii D1-MOU5,5/20 s obratiskom na vyhradenej ploche pred kolonádovým<br />
mostom a LD Royal;<br />
Prístup k BD a objektom OV na námestí E. Suchoňa sa navrhuje z MK Nálepkovej<br />
pomocou prístupovej MK funkcie a kategórie D1-MOU5,5/20;<br />
Predĺţenie pešej zóny v smere Nitrianska – kostol Sv. Cyrila a Metoda – trţnica<br />
(výhľadové riešenie krytá s PG) – podchod Kruhovka na Váţske nábreţie;<br />
6.4.2 Pešie zóny miestneho významu<br />
V peších zónach mimo centra sa majú kriţovať pešie a cyklistické ťahy<br />
s potrebnou infraštruktúrou sluţieb (WC, sedenie, stojany, cyklodomy)<br />
a oddychových priestorov. Zariadenia pre alternatívne <strong>dopravy</strong> MHD v týchto<br />
priestoroch sa navrhujú na vysoký štandard kvality, estetického a umeleckého<br />
pôsobenia s väzbou na zeleň mesta.
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 59<br />
PZ – subcentrum Predstaničný priestor sa navrhuje modifikovať podľa štúdie (21),<br />
v zhľadom na nové podmienky pripojenia MK pozdĺţ ţelezničnej trate a zaústenia<br />
autobusovej stanice do kriţovatiek 45-46 tak, aby bola vyuţitá protihluková stena aj<br />
pre dopravu na novej MK s predpokladanou väčšou intenzitou a dopadmi na sídlisko.<br />
V priestore AS/ŢS sa navrhuje predĺţenie nového podchodu do zóny Za ţeleznicou,<br />
situovanie cyklodomu, PG- parkovacej garáţe a hotela, s pešími a cyklistickými<br />
väzbami do všetkých smerov: Z,V,S,Juh;<br />
PZ Sídlisko Adama Trajana<br />
Po vybudovaní parkovacích garáţí v koridore pozdĺţ ţel. trate sa navrhuje reţim<br />
pešej zóny medzi ulicami Mateja Bela a vnútroblokov ZŠ F.E. Sherera a školy.<br />
Prístupové MK v celej zóne sa navrhujú na D1-MO4,25/20, (M. Bela), hlavné<br />
obsluţné MK zostávajú: A. Trajana a Scherera v kat. C3-MOU5,5/20. Ďalšie nároky<br />
na parkovanie pre návštevnosť OV sa navrhuje pokryť zvýšením kapacity<br />
jestvujúcich a nových plôch vybavenosti ako pod/nadzemné podlaţia;<br />
PZ – subcentrum Kocka/Ţilinská<br />
Priestor na bulvári Ţilinská 1, vymedzený ulicami Lipová – Staničná, potok Dubová<br />
po parkovisko Lidl sa navrhuje dobudovať funkciami, ktoré môţe integrovať zámer<br />
pešej zóny, prepájajúcej 2 obytné bloky, 1 blok vybavenosti „bez áut“ so širokými<br />
chodníkmi v zeleni na Ţilinskej a parkom Staničnej a A. Hlinku:<br />
obytný blok Lipová – Kocka s trhoviskom – peší ťah A. Hlinku,<br />
obytný blok A. Hlinku – potok Dubová s pešou promenádou<br />
<br />
<br />
blok OV na ploche parkoviska Prior a parkom pri Dubovej,<br />
4. otvorený blok – plocha parku medzi Staničnou a bulvárom A. Hlinku;<br />
Zberno-obsluţné MK sú predpokladom kvalitnej priamej dopravnej<br />
prístupnosti, jestvujúce MK môţu byť prekategorizované do funkcie D1-MOU5,5/20 a<br />
jestvujúce chodníky rozšírené do rozptylových plôch pred obchodmi (trh Kocka,<br />
Prior) a parkovými plochami Teplická, Staničná/Ţilinská a pozdĺţ potoka Dubová.<br />
PZ – Mestský park<br />
Rekonštrukcia jestvujúcich budov a areálov, prípadne ďalšia intenzifikácia priestorov<br />
okolo Mestského parku sa navrhuje dopravne obslúţiť tak, aby pohyb vo vnútri a cez<br />
park mal aj do budúcnosti charakter pešej zóny. Z týchto dôvodov sa dopravná<br />
obsluha navrhuje po MK funkcií takto:<br />
Pod Párovcami – C2-MO6,5/30, Kuzmányho po štadión C2-MO6,5/30, Nábreţie<br />
Ivana Krasku C3-MOK7,5/20, Beethovenova po Kursalon C3-MOU5,5/20,<br />
na okraji pešej zóny Mestského parku sa navrhujú PG pre parkovanie vozidiel<br />
návštevníkov OV: Winterova/Viktoria Regia a LD Royal, záchytné parkovisko na<br />
Stromovej pri štadióne.<br />
PZ Kúpeľný ostrov<br />
Jestvujúci zvláštny reţim dopravnej obsluhy potvrdzuje návrh ÚGD na Kúpeľnom<br />
ostrove. Všetky hlavné komunikácie majú štatút dopravne upokojených MK funkcie<br />
D1- pešia zóna, na ktoré majú prístup len vozidlá obsluhy, zásahové a MHD, taxi a<br />
výnimočne zamestnancov alebo VIP hostí. Okrem peších chodníkov D3 v parkovej
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 60<br />
časti ostrova sú pre funkciu D1 určené pôvodné vozidlové MK s chodníkmi. Hlavné<br />
komunikácie pre zásobovanie sú po obvode ostrova:<br />
Nábreţie J.J. Torkosa pod hrádzou teplého ramena s mostami: Banka/Vápeník a<br />
Moravany/juh, navrhuje sa aj pre MHD a návštevy kúpeľov s parkoviskami pri<br />
objektoch LD;<br />
Nábreţie J. Wernhera od Krajinského mosta po Thermia Palace, navrhuje sa aj pre<br />
MHD vozidlami s malou kapacitou cestujúcich (minibusy, fiakre, rikše, a pod.),<br />
Kolonádový most, výnimočne pre zásahovú dopravu a malo-kapacitnú HD (vláčik,<br />
fiakre, rikše, a pod.);<br />
V prípade výstavby komplexu NKC Moravany nad Váhom sa navrhuje nové cestné<br />
prepojenie na severe ostrova, z uzla 194 - RD, so záchytným parkoviskom;<br />
PZ – subcentrum Staré Piešťany<br />
Námestie hrdinov (1.svetovej vojny) v priestore medzi ul. Štefánikovou, Pod<br />
Párovcami, okrem parku sústreďuje zariadenia OV: kostol Sv. Štefana, cirkevné<br />
gymnázium, ZŠ, domov opatrovateľskej sluţby, obchody, sluţby aj administratívu.<br />
Táto lokalita Starých Piešťan bola vţdy lokálnym centrom s prirodzeným kríţom<br />
peších ťahov:<br />
Z-V Vŕšok – Šindelárova – kostolná ulička – ul. Cyrila a Metoda (továreň Zornica)<br />
S-J Domkársky rad – kostol – okresný súd – Štefánikova.<br />
Navrhuje sa dopravne upokojiť hlavnú kriţovatku priestoru Štefánikova/Šindelárova a<br />
zvýrazniť pešie ťahy širokými chodníkmi s väzbami na park okolo kostola a námestie<br />
medzi Štefánikovou a Pod Párovcami.<br />
6.5 DOKOS – DOPLNKOVÁ KOMUNIKAČNÁ SIEŤ<br />
Dobré fungovanie prevádzky a obsluhy centrálnej mestskej zóny zabezpečuje<br />
najmä zberno-obsluţný polokruh funkcie B3. Dopravné fungovanie vnútorného<br />
priestoru CMZ, ale aj pokojných (modrých) zón bývania s tichými ulicami, námestiami<br />
a parkovými časťami kúpeľného mesta Piešťany sa navrhuje obsluhovať systémom<br />
DOKOS, pomocou obsluţných komunikácií C1, C2, C3, zachytením cieľovej <strong>dopravy</strong><br />
v ZP – záchytných parkoviskách, PG – parkovacích garáţach a účinným zapojením<br />
MHD a RD do obsluhy vedenej najmä po MK-C1, výnimočne po C2. Návrh dopravnej<br />
infraštruktúry v centre mesta je dokumentovaný podrobnejšie, v mierke M 1:2000,<br />
v.č.3, resp. Prieťah cesty I/61, v.č.4 v mierke M 1:2000.<br />
Tabuľky s intenzitami a usporiadaním HDP sú v prílohe za textom správy.
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 61<br />
6.5.1 Obchodné ulice funkcie C1<br />
sa navrhujú ako komunikácie so ţelanou rýchlosťou prevádzky v=30km/h – hlavné<br />
obsluţné MK s alternatívnou MHD a dobrou cyklistickou a pešou dostupnosťou:<br />
MK Nitrianska, C1-MO12/30, medzi uzlami 15-14-13, návrh potvrdzuje práve<br />
rekonštruovanú obchodnú ulicu s deliacim stredovým kamenným pásom šírky 1,5m a<br />
prvkami upokojenia: MOK na oboch koncoch ulice, 3 chránené priechody pre<br />
chodcov vo vetvách kriţovatiek a v strede, kde je prepojenie na pasáţ OD Aupark;<br />
MK Teplická, C1-MO12/30, medzi uzlami: 47-66-12-100-13, podľa jestvujúceho<br />
projektu realizácie. 2x3,25m jazdné pruhy, s vyuţitím vedľajšieho pruhu 2,0m<br />
striedavo na jednostranné pozdĺţne parkovanie krátkodobé pred OV, pre situovanie<br />
zastávkových ník MHD a ako viacúčelový pruh pre cyklistov, ktorých v smere stanica<br />
– centrum a juh – centrum nemoţno umiestniť na samostatné cyklistické cestičky.<br />
Rozšírenie chodníkov na min.2,0m;<br />
MK Staničná, C1-MO12/30red., medzi uzlami: 45-2-47, potvrdením jestvujúceho<br />
stavu s deliacim pásom 1,0m a osvetlením. Jazdné pruhy 2x3,0, parkovacie pruhy<br />
2,0m, oddelené prúţkom 0,25m. Vyústenie na Bratislavskej sa navrhuje v 2<br />
variantoch (grafika Prieťah cesty I/61, v.č.4), odporúčané je úspornejšie, vysunuté<br />
nároţie pred cukrárňou tak, aby pamiatka Boţia muka bola zachovaná v zelenom<br />
ostrovčeku. Vznikne tak väčšia zhromaţďovacia plocha pre chodcov a predĺţi sa<br />
dĺţka radiaceho priestoru pre ľavé odbočenia z Bratislavskej a Ţilinskej ulice.<br />
Kriţovatka Radlinského/Teplická/Meštianska sa navrhuje zvýšiť do úrovne<br />
chodníkov, ako prvok upokojenia a zvýšenie moţnosti vjazdu pre vedľajšie smery v<br />
špičkových obdobiach;<br />
MK Štefánikova, C1-MO8/30, medzi uzlami 60-61-63-84-53-67, návrh vyuţitia<br />
jestvujúceho hlavného dopravného priestoru HDP, j.p. 2x3,0m, ţelanú redukciu<br />
prejazdnej rýchlosti sa navrhuje dosiahnuť úpravami kriţovatiek s vysunutými<br />
nároţiami (lepší rozhľad). Navrhuje sa úprava kriţovatky v uzle 84<br />
Radlinského/Nám.1.mája na MOK so zeleným stredovým ostrovom a zastávkami<br />
MHD, vysunuté nároţie sa navrhuje aj na vyústení jednosmernej MK Štúrova pred<br />
kostolom Ev.a.v., múzeum vila Erna;<br />
MK Kláštorská, C1-MO12/30, medzi uzlami 52-62, široký koridor pôvodného návsia<br />
sa navrhuje vyuţiť aj pre potreby parkovania na C-MO12/30. Vyústenie do kriţovatky<br />
Vŕšok/Ţilinská sa navrhuje sprehľadniť odsunutím bodu kríţenia k ploche parkoviska,<br />
alebo MOK so zaústením MK Šindelárovej;<br />
MK Šindelára, C1-MO8/30, uzly 62-129, zúţený profil ulice je prirodzeným<br />
regulatívom na neprekračovanie ţelanej rýchlosti v=30 km/h;<br />
MK Valová – E. Belluša, medzi uzlami 59-93-58, má zúţený nástup Valovej C1-<br />
MO8,5/30 a na Bellušovej má parametre bulvára kat. C1-MO14,5/40 so 4 pruhmi<br />
4x3,0m, stredným deliacim zeleným pásom 1,5m, zástavba s odstupom stavebných<br />
čiar dáva moţnosti na návrh širokých chodníkov 2x3m a aleje stromov;<br />
MK Vodárenská, návrh C1-MO8/30, uzly: 168-52-49, v sídlisku bytových aj radových<br />
domov šikmého radenia k osi komunikácie s výrazným dopravným priestorom<br />
umoţňuje návrh rozšírenia chodníkov na min.2,0m. Zaústenie do kriţovatky pri<br />
letisku, uzol 168 je riešené ako MUK ciest I/61 a III/06121, zahĺbená pod terén cca o
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 62<br />
4,0 m, aby bola splnená poţiadavka Leteckého úradu, dodrţať ochranné pásma<br />
pre navádzacie zariadenie, umiestnené v osi VPD na juhu, priestor Haluzického<br />
ulice. Zaústenie MK Vodárenskej do bulvára Ţilinská v profile Mojmírova sa navrhuje<br />
variantne, výkres č.4 – Prieťah I/61.<br />
MK Hoštáky a Fándlyho, medzi uzlami 49-63 a 61-60 sa navrhuje na C1-MO8/30.<br />
MK Nábreţie Ivana Krasku/sever a Tematínska, medzi uzlami: 58-186-55, navrhuje<br />
sa na C1-MO8/30 s j.p. 2x3,0m, ako obaľovacia komunikácia zóny rodinných domov;<br />
MK Komenského, medzi uzlami: 22-26-32, návrh potvrdzuje súčasný stav, ktorý<br />
umoţňuje HDP parametrov pre C1-MO12/30 so striedavým pozdĺţnym parkovaním a<br />
nikami pre zastávky MHD, ako prvky upokojenia, spolu s jestvujúcimi priečnymi<br />
prahmi;<br />
MK Veterná-Váţska-Slnečná-Dubčeka, medzi uzlami: 28-29-15, navrhuje sa s<br />
prvkami upokojenia z dôvodu tichej zóny bývania Floreát na C1-MOU7,5/30.<br />
MK poliklinika – Hlboká, uzly 35-33, potvrdzuje sa jestvujúci stav C1-MO8,5/30;<br />
MK Druţby v Kocuriciach, medzi uzlami 81-82 sa navrhuje predĺţiť po<br />
poľnohospodárske druţstvo vo funkcii a kat. C1-MO12/30, so zastávkovými nikami<br />
HD a pozdĺţnym parkovaním;<br />
6.5.2 Obsluţné komunikácie funkcie C2<br />
Dopravný koncept upokojených (modrých) zón a štvrtí bývania či rekreácie v<br />
prostredí kúpeľného mesta Piešťany je zaloţený na zásade obsluhy zbernoobsluţnými<br />
B3 a hlavnými obsluţnými (obchodnými), ulicami po obvode, doplnenými<br />
obsluţnými, parkovacími ulicami s vloţenými prvkami upokojenia <strong>dopravy</strong>. Prvky<br />
upokojenia na obsluţných uliciach sa navrhujú jednak pouţitím najštíhlejších<br />
kategórií MOU7,5/30 pre obojsmerné, MOU6,5/20 pre jednosmerné MK, pri širších<br />
MK to budú navrhované pozdĺţne parkovacie pruhy, ktoré opticky zuţujú jazdný<br />
koridor a nútia vodiča jazdiť pomalšie, ţelanou rýchlosťou v30, alebo v20 km/h.<br />
Koncept obsluţných komunikácií najniţšej úrovne C2 a C3 je navrhnutý pre celé<br />
mesto vo výkrese č.2 a pre CMZ vo výkrese č.3;<br />
Špecifický význam majú niektoré MK funkcie C2:<br />
MK Nálepkova smerovo rozdelená, ako hlavný prístup do centrálnej pešej zóny s<br />
kumuláciou objektov, náročných na obsluhu: nemocnica, hotely, LD, zásobovanie.<br />
MK Nálepkova, úsek po spojovaciu uličku k Nám E. Suchoňa. Navrhuje sa z dôvodov<br />
novej intenzívnej zástavby a poţiadaviek bezpečnosti na C2-MO15,0/30, rozšírenie<br />
chodníkov, najmä jestvujúceho pri nových objektoch banka, OV, na šírku 2,5m,<br />
zachovanie stromov, pozdĺţne zastavovacie pruhy 2,0m, stredný deliaci pás so<br />
stromami zachovať, taxi stanovištia v rámci parkovacieho pruhu;<br />
MK Partizánska, úsek 1-2 na odľahčenie časti <strong>dopravy</strong> z paralelnej Bratislavskej.<br />
Navrhuje sa z dôvodu regulovania prejazdnosti obytnej ulice na C2-MOU8,5/30;<br />
MK juţný okraj sídliska A. Trajana, úsek uzlami 167-182-165, kolmo na Bratislavskú,<br />
homogenizácia jestvujúcej MK na C2-MOU8,5/30 s dobudovaním kriţovatky 165;<br />
Nová MK v koridore sídlisko A.Trajana – ţel.trať , uzly 181-167-170-39 – pripojenie<br />
vetvy za cintorínom na MUK privádzača z D1, navrhuje sa C2-MO8/30 z dôvodov<br />
skrátenia jázd z/do sídliska, čo sa prejaví odľahčením bulvára Bratislavská 1;
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 63<br />
MK Mojmírova, predĺţená na stanicu, uzly46-147-49 s pripojením na novú MK<br />
pozdĺţ ţel. trate. Navrhuje sa najmä ako alternatívna trasa pre vedenie liniek MHD v<br />
tesnej blízkosti Z/C <strong>dopravy</strong> do škôl a administratívy, situovaných na Mojmírovej, v<br />
kategórii C2-MOU8,5/30;<br />
6.5.3 Obsluţné prístupové MK – C3<br />
Dopravný koncept upokojených (modrých) zón a štvrtí bývania či rekreácie v<br />
prostredí kúpeľného mesta Piešťany dopĺňajú prístupové upokojené komunikácie<br />
funkcie C3.<br />
Úpravy HDP jestvujúcich obsluţných komunikácií najniţšej dopravnej funkcie sa<br />
nenavrhujú.<br />
Pre nové MK v rozvojových územiach, podľa platného ÚP-CMZ sa odporúča pouţiť<br />
funkcie:<br />
D1 – obytné ulice pre dostavbu vnútroblokov záhrad funkciou bývania a garáţí,<br />
C3 – prístupové obsluţné MK pre vnútrobloky a voľné, nezastavané plochy s účelom<br />
vyuţitia pre zmiešané funkcie.<br />
Odporúčané kategórie C3 a D1 sú farebne vyznačené vo výkrese č.3 pre CMZ.<br />
6.6 HROMADNÁ DOPRAVA<br />
Návrh ÚGD buduje na zásadách konceptov alternatívnych druhov <strong>dopravy</strong> k IAD,<br />
ktorými sú RD -regionálna a MHD -mestská hromadná doprava, hlavné ťahy peších<br />
a cyklistických komunikácií.<br />
Pre mikroregión a mesto Piešťany sa navrhuje integrovaný systém regionálnej<br />
a mestskej autobusovej <strong>dopravy</strong> ISHD s redukovaným počtom liniek naprieč centrom<br />
mesta, prepájajúci hlavné zdroje a ciele, ktorými sú: stanica ŢS/AS, Poliklinika,<br />
centrum Nitrianska/Rázusova.<br />
Návrh systému hromadnej <strong>dopravy</strong> je zaloţený na integrácii prímestskej (PHD) a<br />
mestskej (MHD) hromadnej <strong>dopravy</strong> s cieľom zvýšenia dostupnosti významných<br />
cieľov na území mesta.<br />
Základným predpokladom je tarifná integrácia PHD a MHD<br />
(zjednotenie tarify a odstránenie dvojitej platby pri prestupe)<br />
Linky PHD sa navrhujú rozmiestiť tak, aby z kaţdého smeru (obcí spádového<br />
územia) obsluhovali aspoň hlavné ciele bez nutnosti prestupov:<br />
1. Hlavné ciele: Centrum, Stanica, Poliklinika<br />
2. Podruţné ciele: nákupná a priemyselná zóna Za ţeleznicou, školy, úrady,<br />
v centre a vo fialových zónach urbanistického konceptu 2. scenára ÚGD<br />
Smery a linkovanie spojov ISHD Piešťany – podľa schémy a tab. za textom.
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 64<br />
Zásady návrhu ISHD Piešťany:<br />
1. Len minimálne zmeny umiestnenia súčasných zastávok (napr. Floreát, Sídlisko pri<br />
Váhu) >>> zachovanie dostupnosti<br />
2. Združené zastávky:<br />
o Adam Trajan – Adam Trajan I. a II.<br />
o Hoštáky – Štefánikova, CZŠ a Hotelová akadémia (v blízkosti škôl)<br />
o Partizánska – Mlyny a Chirana<br />
3. Nové významné zastávky:<br />
o Valová ul. – zlepšenie dostupnosti na Sídlisku pri Váhu<br />
o Mojmírova ul. – zlepšenie dostupnosti na Sídlisku pred stanicou<br />
o Sládkovičova ul. – zlepšenie dostupnosti v území medzi Teplickou a<br />
Krajinskou ul.<br />
o Hotel Atóm – zlepšenie dostupnosti v zóne Floreát a okolí Záhradníckej ul.<br />
o Veterná ul. – zlepšenie dostupnosti v obytnej zóne „Heinola“<br />
o zastávky v priemyselnej zóne<br />
4. Zrušené významné zastávky:<br />
5 Jánošíkova - stred<br />
6 E. Belluša<br />
7 Floreát, Kúpeľná ul.<br />
5. Počet spojov v špičkovom období:<br />
o 4 spoje = hodinový interval + polhodinový v špičkovej hodine<br />
o 6 spojov = polhodinový interval<br />
o prekrývaním liniek dosahované na viacerých trasách v meste ešte lepšie<br />
intervaly.<br />
Navrhovaný invariantný systém je dokumentovaný v schéme na nasledujúcej strane.<br />
Realizácia navrhovaného ISHD predpokladá aj zmenu platnej legislatívy a zapojenie<br />
malých zmluvných prepravcov do procesu alternatívnych dopráv: autobusy SAD,<br />
malé vozidlá, fiakre, vláčiky, rikše a bicyklobusy (elektromobily, solárne, aj pedálové).
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 65<br />
Smery a linkovanie spojov ISHD Piešťany Tab. č. 6.6<br />
vysvetlivky:<br />
* súčasný / navrhovaný počet spojov PHD v špičkovom období<br />
^ striedanie liniek z príslušných smerov a koordinácia spojov umoţňujúca prestup<br />
V – smer východ, Z – západ, S – sever, J – juh
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 66<br />
obr. 6.6 Piešťany, návrh ISHD – integrovaný systém hromadnej <strong>dopravy</strong>
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 67<br />
6.7 ALTERNATÍVA CYKLISTI A CHODCI, FIAKRE A RIKŠE<br />
Regulovanie rastúcej automobilizácie, najmä vyuţívania IAD v dennom cykle<br />
pravidelných ciest do práce, za sluţbami a rekreáciou podporuje najmä návrh<br />
ZAKOS a DOKOS mesta Piešťany s pouţitím uţších jazdných pruhov a opatrení na<br />
zniţovanie cestovnej rýchlosti na tzv. ţelanú rýchlosť v= 40 – 20 km/h. Udrţateľný<br />
koncept ZAKOS/DOKOS/ISHD dopĺňa koncepcia parkovania na uliciach, v PG –<br />
parkovacích domoch/garáţach/plochách pre obyvateľov a zariadenia OV, ako aj ZP<br />
– záchytné parkoviská pre návštevníkov rekreačných, kúpeľných a kultúrnych<br />
objektov a areálov mesta Piešťany.<br />
Tradícia cyklistickej <strong>dopravy</strong> v Piešťanoch a regióne, porovnateľná s Povaţia zostáva<br />
hlavnou alternatívou Návrhu ÚGD pre blízke obdobia rozvoja, aj ako vízia<br />
ekologizácie pravidelnej a rekreačnej <strong>dopravy</strong> pre dlhodobú perspektívu.<br />
6.7.1 Cyklistická doprava<br />
Súčasná dopravná situácia v meste Piešťany bola zisťovaná anketovým<br />
prieskumom mobility a vizuálnou obhliadkou skúmaného územia. Mesto Piešťany<br />
úspešne napreduje budovaním samostatných cyklistických cestičiek, ale aj<br />
integrovaných cyklistických pruhov v rámci HDP jestvujúcich ulíc, či si obyvatelia<br />
mesta a regiónu priamo vynucujú. Zistili sme potrebu riešiť prístupnosť základných<br />
aktivít na území mesta systémovo, všetkými dostupnými prostriedkami,<br />
racionalizovaním priestorovo roztrieštenej hromadnej <strong>dopravy</strong>, ako aj vyuţitím<br />
moţností, ktoré ponúka rôznorodosť polyfunkčného urbánneho priestoru, v oblasti<br />
ponuky nemotoristickej - alternatívnej cyklistickej <strong>dopravy</strong>.<br />
Obyvatelia a návštevníci mesta chápu význam a úlohu pešej a cyklistickej <strong>dopravy</strong> a<br />
majú záujem o zlepšenie jestvujúceho stavu. Mesto nemá koncepciu ucelenej siete<br />
cyklotrás a dostatočný počet parkovacích zariadení v cieľoch cyklistických ciest, čo je<br />
podnet návrhu konceptu cyklotrás v meste a jeho väzby na región Povaţia.<br />
Potenciál pre zlepšenie a rozvoj cyklistickej <strong>dopravy</strong>:<br />
Piešťany patria do skupiny miest strednej veľkosti, kde pešia a cyklistická<br />
doprava môţe reprezentovať 30 – 50 %-ný podiel objemu v deľbe dopravnej práce.<br />
Únosná 15 minútová dostupnosť cyklistickej <strong>dopravy</strong> za rozhodujúcim cieľom do<br />
zamestnania a škôl reprezentuje v Piešťanoch:<br />
- Centrum 2500 m<br />
- Zastavané územie 5000 m<br />
- Pracovné príleţitosti 7500 m<br />
Návrh ÚGD mesta Piešťany v oblasti cyklotrás:<br />
- rešpektuje stanovené koridory a podmienky pre ich vedenie cez CMZ,<br />
- akceptuje súčasné prirodzené cyklistické trasy,
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 68<br />
- zahŕňa cyklistickú dopravu do celkového konceptu integrovaného systému<br />
<strong>dopravy</strong> v meste, predovšetkým ako výhodnú alternatívu k priestorovo a<br />
energeticky náročnej a ekologicky nevhodnej IAD, aj ako podporu a súčasť<br />
systému hromadnej <strong>dopravy</strong> ISHD.<br />
Návrh ÚGD Piešťany v oblasti cyklistickej <strong>dopravy</strong> zabezpečuje:<br />
- zvýšenie priority cyklistov vo verejných dopravných priestoroch,<br />
- dostatok infraštruktúry a zariadení pre cyklistov,<br />
- cieľ návrhu bezpečných zón a centra metódou ţelanej niţšej rýchlosti <strong>dopravy</strong>,<br />
- skvalitnenie prístupových trás cyklistov smerom k CMZ,<br />
- vybudovanie špeciálnych trás pre cyklistov na území celého mesta,<br />
- vybudovanie hustej siete cyklistických trás prepojených cez mesto a do regiónu,<br />
- umoţniť cyklistom jazdu po plynulej trase, bez zosadania a zdrţaní;<br />
Návrh cyklistickej infraštruktúry mesta je vo výkresoch č.2 – celé mesto, č.3 - CMZ a<br />
č.4 – prieťah cesty I/61 s nasledovnými trasami a spojeniami lokalít mesta:<br />
Severo – juţná magistrála a jej doplnkové paralelné trasy:<br />
Pozdĺţ potoka Dubová, mimoúrovňové kríţenie cez ţeleznicu, pozdĺţ potoka<br />
Dubová za sídliskom Vodárenská, kríţenie cez ulice: Ţilinskú, A. Hlinku,<br />
Teplickú, D. Tatarku, Krajinskú, Veternú, mimoúrovňové kríţenie pod novou<br />
trasou cesty II/499 na juţnom okraji mesta, pozdĺţ vodnej nádrţe Sĺňava,<br />
letisko - Pod Párovcami, cez Mestský park, kolonádový most,<br />
v profile MK Kollárova, Sládkovičova;<br />
Východná a Severo - Juţná magistrála:<br />
Pozdĺţ Biskupického kanála, pri Mestskom parku po Nábreţí Ivana Krasku,<br />
cez Winterovu späť na hrádzu pozdĺţ Váhu, na juhu pod estakádou cesty<br />
II/499;<br />
Západné a Severo - Juţné magistrály:<br />
Ţelezničný most cez potok Dubová, pozdĺţ ţelezničnej trate M.120 smer<br />
Autobusová stanica, Dopravná ulica, pod nadjazdom privádzača D1 k sídlisku<br />
Adama Trajana,<br />
Za ţeleznicou pozdĺţ potoka Dubová, po Obchodnej ulici, Vrbovskou cestou,<br />
pozdĺţ telesa ţelezničnej trate do m.č. Kocurice a smerom k mestu Vrbové;<br />
Priečne prepojenia Západ - Východ<br />
Jánošíkova, kriţovatka s Ţilinskou ulicou, Budatínska ulica k Biskupickému<br />
kanálu, za Bodonou – most k rieke Váh,<br />
Autobusová stanica, Mojmírova, kriţovatka Vodárenská/Ţilinská, Díčova,<br />
kriţovatka so Štefánikovou, Fándlyho po ulicu Pod Párovcami,
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 69<br />
Ţelezničná stanica, A. Hlinku, kriţovatka so Ţilinskou ulicou, A. Hlinku,<br />
Štúrova, Štefánikova – Mestský park,<br />
Vrbovská cesta, Nábreţie Kolomana Fodora, Krajinská cesta,<br />
podjazd ţel. trate - Cintorínska, Krajinská, Krajinský most, Kúpeľný ostrov<br />
Sídlisko Juh, Veterná – hrádza Váhu,<br />
Bratislavská, Lesopark pri SZŠ, Rekreačná ulica – Sĺňava I.;<br />
Vzhľadom na rozsiahlosť navrhovanej siete cyklotrás odporúčame nasledovnú<br />
etapizáciu vystavby siete:<br />
1. etapa – do r.2015:<br />
Severo – Juţná magistrála a jej doplnkové paralelné trasy<br />
2. etapa – do r.2020:<br />
Priečne prepojenia Západ - Východ<br />
Západná, Severo - Juţná magistrála:<br />
3. etapa – po r.2020:<br />
Východné, Severo - Juţné magistrály:<br />
6.7.2 Pešie a netradičné dopravné druhy v kúpeľnom meste<br />
Mesto Piešťany, so svojou polohou v rovinatom území dolného Povaţia a<br />
veľkostnej skupine menších stredných miest s teplou a slnečnou klímou počas<br />
prevaţnej časti roka, má ideálne podmienky pre prognózu výrazného podielu peších<br />
ciest za všetkými účelmi a cieľmi <strong>dopravy</strong>: do práce, do škôl, za obchodnou,<br />
kultúrnou aj rekreačnou vybavenosťou v dennom, aj celoročnom cykle ciest. Keď vo<br />
veľkomestách Európy, (aj v hlavnom meste SR Bratislave) je vzdialenosť<br />
premiestnení pešo do 1 km, alebo 15 minútová chôdza medzi zdrojom a cieľom<br />
cesty, alebo dochádzka od najbliţšej zastávky HD zdravým štandardom, v<br />
Piešťanoch je to optimum pešej cesty z okrajových zón do centra mesta, kde je<br />
sústredená občianska vybavenosť aj pracovné príleţitosti. Takáto filozofia pohybu<br />
zo zón bývania za cieľmi „do práce a škôl“ bola v čase najväčšieho rozmachu<br />
kúpeľníctva v minulosti Piešťan úplne normálna a zdravá. V súčasnosti sa za zdravú<br />
dopravu v kultúrne aj technicky vyspelých krajinách povaţuje pešia chôdza a jazdy<br />
na bicykloch. Tradícia návratu k pešej a cyklistickej doprave v Piešťanoch bola víziou<br />
2.scenára rozvoja, podporovaná tieţ návratom k atraktívnym nemotorovým druhom,<br />
ktoré symbolizujú rekreačno-oddychovo-kúpeľnú atmosféru nikde sa<br />
neponáhľajúceho kúpeľného hosťa a rekreanta, ale aj obyvateľov, uţívajúcich si<br />
pokojné prostredie moderného kúpeľného mesta: pešo, bicyklom, konským<br />
povozom, rikšou na elektrický, alebo bicyklový pohon, prípadne inými, ţivotné<br />
prostredie nedevastujúcimi dopravnými prostriedkami.<br />
Koncept peších dopravných vzťahov na krátke vzdialenosti podporujú<br />
zásady ecocity v Piešťanoch, návrhom fialových subcentier vybavenosti a ich<br />
prepojením kvalitnou dopravou autobusovou, ako aj IAD s parkovacími kapacitami
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 70<br />
na ZAKOS. Subcentrá vybavenosti majú svojimi ponukami redukovať potrebu<br />
kaţdodenného cestovania za sluţbami a obchodmi, majú tieţ ponúknuť zamestnanie<br />
záujemcom v pešej dostupnosti. Cesty za špeciálnymi sluţbami a do práce na väčšie<br />
vzdialenosti popri IAD najmä podnikateľov bude uspokojovať koncept ISHD, opísaný<br />
v kap.6.6.<br />
Infraštruktúru pešej <strong>dopravy</strong> tvorí návrh pešej zóny v CMZ a v subcentrách,<br />
opísaných v kap. 6.4.<br />
Návrh tradičných, historických druhov ako doplnkový systém nemotorovej<br />
<strong>dopravy</strong> môţe byť v Piešťanoch obnovený aj s cieľom podporiť zamestnanosť<br />
sluţbami, podobne ako to znova funguje v kúpeľných mestách Karlovy Vary, Bad<br />
Ischl, Mariánske Lázne, Hamburg, Oldenburg, Viedeň, Cordoba, Valencia:<br />
‣ vyhliadkové, ale aj pravidelné linky fiakrov medzi centrami: stanice –<br />
CMZ, sídlisko A.Trajana, Staré Piešťany, Banka, NKC Moravany, Červená<br />
Veţa, Heinola. Ako infraštruktúra sa navrhuje vyuţívať DOKOS.<br />
‣ zmluvné/firemné a mestské minibusy ako forma „car pooling, car<br />
shering, či call a bus“ (príklad Martinská strela), tieţ po DOKOS aj ZAKOS na<br />
väčšie vzdialenosti do centra a k poliklinike zo smerov: Nákupné centrum,<br />
zóna Za stanicou, Kocurice – Vrbové, letisko Piešťany, lodenica, Sĺňava II.<br />
‣ ekvivalentom k jestvujúcemu vyhliadkovému vláčiku môţe byť ponuka<br />
privátnych dopravných sluţieb atraktívneho významu pre rekreačnú, prípadne<br />
aj pravidelnú kyvadlovú, alebo zbernú osobnú prepravu cyklorikšami (bicykelvajíčko<br />
pre 3 osoby v Hamburgu) na ľudský pohon (K.Vary), alebo<br />
elektromobily solárne a hybridné (Mürzzuschlag, San Sebastian - výťahy).<br />
Grafika peších zón a hlavných peších ťahov je dokumentovaná vo výkresoch<br />
č.2 – celé mesto a v.č.3 – CMZ.<br />
6.7.3 Záchytné parkoviská, parkovacie garáţe a city-logistika<br />
Koncepciu modrých zón pokojného bývania a zotavenia v Piešťanoch podporuje<br />
návrh systému parkovania a odstavovania osobných vozidiel, zájazdových<br />
autobusov a city-logistiky. Cieľom návrhu parkovania a odstavovania vozidiel je:<br />
‣ odstránenie/redukovanie parkovania vozidiel IAD priestorov z/v úzkych<br />
obytných uliciach a čiastočne aj obchodných uliciach, kde musí premávať aj<br />
autobusová HD a zásobovanie nákladnými vozidlami, budovaním PG –<br />
parkovacích garáţí;<br />
‣ redukovanie prejazdu mestom a zaberanie parkovacích priestorov najmä v<br />
centre mesta zájazdovými autobusmi, vozidlami turistov, ako aj cestujúcimi za<br />
prácou autom z regiónu a odľahlých častí mesta, budovaním ZP – záchytných<br />
parkovísk a garáţových domov;<br />
‣ alternatívna city-logistika: aj nákladné rozvozné subsystémy malo-tonáţnych<br />
vozidiel z centier medzi-skládok – zmena legislatívy a dohody prepravcov a<br />
dodávateľských firiem;
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 71<br />
‣ parkoviská pre súkromných malo-prepravcov na okraji výrobných zón s<br />
väzbou na HD a taxisluţbu.<br />
ZP – záchytné parkoviská sa navrhujú v súlade s etapami rozvoja na okraji centra<br />
mesta:<br />
ZP200 – Štadión na rozhraní Mestského parku a prístupovej cestičky z Kuzmányho ,<br />
ZP450 – Nálepkova/Krajinský most podľa zámeru ÚP-CMZ,<br />
ZP400 – Ţilinská/Prior, v rámci zhodnotenia jestvujúceho parkoviska,<br />
ZP120 – stanica ŢS/AS zhodnotením plochy parkoviska pred stanicou, integrovať vo<br />
viacpodlaţnom objekte (hotel, sluţby) aj cyklodom so sluţbami cyklistom.<br />
ZP90 – K.Fodora zhodnotením plochy jestvujúceho parkoviska (pre OV, rekreantov a<br />
administratívu),<br />
PG – parkovacie domy, alebo intergované objekty OV sa navrhujú v centre mesta:<br />
PG96 Winterova/Viktória Régia – plocha medzi kolonádou a Beethovenovou s<br />
kinom, zapustené 1pp, terasa nad terénom 1,00m, mobiliár a zeleň,<br />
PG180 dvor Royova – zhodnotenie plochy radových garáţí pre obyvateľov,<br />
PG180 Štúrova, okraj parčíka za športovou halou P.Coubertina,<br />
PG60 Šafárikova – dvor gymnázia P.Coubertina s ihriskom na streche<br />
PG200 Pescan - Rázusova a 120 Elegant – Poštová, polyfunkčné objekty na Nám. J.<br />
Murgaša,<br />
PG48 Školská, prístup z kolmej MK od parkoviska,<br />
PG – garáţe pre sídlisko A. Trajana – koridor OP ţel. trate – protihlukové opatrenie,<br />
PG – garáţe pre nové urbánne plochy Bratislavská – juh,<br />
PG100 – LD Slovan/Royal, podmienené rozvojom a dostavbou areálu.<br />
City-logistika:<br />
Analýza intenzít a skladby dopravného prúdu na hraniciach dopravných<br />
okrskov, ale aj vyjadrenia niektorých štátnych inštitúcií poukazujú na vysoký podiel<br />
TV – vnútorného mestského tranzitu najmä po jestvujúcich prieťahoch ciest I/61 a<br />
II/499 cenným mestským prostredím. Značný vplyv na zaťaţenie ZAKOS mesta má<br />
distribučná nákladná automobilová doprava, keď dodávatelia najmä z vlastných<br />
ekonomických dôvodov pouţívajú ťaţké vozidlá, a to aj s prívesmi a návesmi.<br />
Takáto ťaţká doprava z regiónu nevyuţíva len diaľnicu, ale aj miestne komunikácie,<br />
kde zaberajú (pri vykladaní/nakladaní a manévrovaní) cenný dopravný priestor a<br />
spomaľujú plynulosť <strong>dopravy</strong> a negatívne vplývajú na ţivotné prostredie obyvateľov a<br />
návštevníkov mesta.<br />
Z uvedených dôvodov sa navrhuje systém lokálnych skladovacích a distribučných<br />
centier pre vozidlá z regiónu a nadregionálnych destinácií , situovaných na okraji<br />
mesta tam, kde svojimi rozmermi, mnoţstvom a negatívnymi účinkami nebudú<br />
pôsobiť rušivo:<br />
• LDC 1 – areál Vrbovská, medzi ČSPL a D1, pre smer z diaľnice a cesty II/499,<br />
• LDC 2 - letisko, severne nad dopravným areálom, pre smer z cesty I/61 a D1,<br />
• LDC 3 – juh-Bratislavská, pod areálom SUZUKI, pre směr z cesty I/61.<br />
Z lokálnych skladovacích a distribučných centier sa navrhuje rozváţať tovar do<br />
centier spotreby (aj zváţať odpad a prázdne prepravky) pomocou malotonáţnych
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 72<br />
nákladných vozidiel, s nosnosťou max. do 5 t v regulovanom prevádzkovom<br />
reţime tak, aby distribučná doprava (zásobovanie potravinami, spotrebným tovarom<br />
do obchodnej siete), nepriťaţovala komunikačnú sieť v špičkových obdobiach dňa a<br />
v dňoch pracovného kľudu.<br />
7. NÁVRH ETAPIZÁCIE OPATRENÍ A ZÁMEROV ROZVOJA<br />
DOPRAVNEJ INFRAŠTRUKTÚRY<br />
Návrh etapizácie opatrení a zámerov rozvoja dopravnej infraštruktúry<br />
obsiahnutý v Územnom <strong>generel</strong>i <strong>dopravy</strong> Mesta Piešťany je spracovaný pre tri<br />
časové obdobia – r. 2020 (návrhové obdobie Územného plánu Mesta Piešťany),<br />
r. 2025 (návrhové obdobie Územného <strong>generel</strong>u <strong>dopravy</strong> Mesta Piešťany)<br />
a výhľadový rozvoj mesta. Týmto investične náročným etapám rozvoja mesta by<br />
malo predchádzať obdobie prípravy investícií a akumulácie zdrojov, najmä<br />
finančných zdrojov, v ktorom môţu byť realizované organizačné opatrenia na<br />
existujúcich líniách a kriţovatkových uzloch dopravnej infraštruktúry, ďalej opatrenia<br />
na zvyšovanie bezpečnosti v existujúcich verejných priestoroch, ale aj investičné<br />
zámery, ktoré sú dlhodobo koncepčne a projekčne pripravované. Z tohto dôvodu<br />
návrh etapizácie opatrení a zámerov rozvoja dopravnej infraštruktúry mesta<br />
pozostáva zo 4 etáp, pričom do 1. etapy rozvoja mesta sú zaradené predovšetkým<br />
navrhnuté opatrenia a pripravené investičné zámery a do nasledujúcich 3 etáp sú<br />
zaradené predovšetkým investičné zámery (viď. výkres č. 5 – Návrh etapizácie<br />
opatrení a zámerov rozvoja dopravnej infraštruktúry, spracovaný na úrovni<br />
grafickej mierky 1:10 000)<br />
1. etapa – prvoradé, naliehavé a najpotrebnejšie opatrenia rozvoja dopravnej<br />
infraštruktúry Mesta Piešťany realizovateľné do r. 2015,<br />
2. etapa – príprava a realizácia investícií a navrhnutých zámerov rozvoja dopravnej<br />
infraštruktúry v súlade a podľa platných územno-plánovacích<br />
dokumentácií do r. 2020,<br />
3. etapa – príprava a realizácia navrhnutých zámerov rozvoja dopravnej<br />
infraštruktúry podľa Územného <strong>generel</strong>u <strong>dopravy</strong> Mesta Piešťany do<br />
roku 2025,<br />
4. etapa – overenie opodstatnenosti, príprava a realizácia navrhnutých zámerov<br />
súvisiacich s výhľadovým rozvojom mesta podľa Územného <strong>generel</strong>u<br />
<strong>dopravy</strong> Mesta Piešťany.<br />
7.1. Etapa prvoradých, naliehavých a najpotrebnejších opatrení<br />
rozvoja dopravnej infraštruktúry Mesta Piešťany<br />
realizovateľných do r. 2015<br />
Realizáciu opatrení na existujúcej komunikačnej sieti a kriţovatkových uzloch<br />
v zmysle návrhu rozvoja mesta obsiahnutého v ÚGD Mesta Piešťany je moţné<br />
rozdeliť z pohľadu etapizácie na tieto časti:
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 73<br />
1. Okamţité investičné opatrenia – bez nutnosti dlhodobej projekčnej prípravy,<br />
investične nenáročné – realizácia projekčne pripravených dopravných stavieb<br />
lokálneho významu s cieľom odstrániť bodové a líniové dopravné závady;<br />
2. Rýchle účinné organizačné opatrenia v centre mesta a v obytných územiach;<br />
3. Opatrenia vyţadujúce územno-plánovaciu a projekčnú prípravu – rozsiahlejšie<br />
a náročnejšie investičné opatrenia, viazané aj na rokovania so správcami ciest;<br />
7.2. Etapa prípravy a realizácie investícií a navrhnutých zámerov<br />
rozvoja dopravnej infraštruktúry v súlade a podľa platných<br />
územno-plánovacích dokumentácií do r. 2020<br />
Investične a realizačne náročné akcie vyţadujú dlhodobejšiu prípravu,<br />
schvaľovací proces a náročnú realizáciu. Navrhnutá časová postupnosť ich realizácie<br />
umoţňuje vytváranie funkčno-prevádzkových celkov.<br />
7.3. Etapa prípravy a realizácie navrhnutých zámerov rozvoja<br />
dopravnej infraštruktúry podľa Územného <strong>generel</strong>u <strong>dopravy</strong><br />
Mesta Piešťany do roku 2025<br />
Koncepcia rozvoja mesta Piešťany podľa Návrhu rozvoja ÚGD Mesta<br />
Piešťany bude čeliť ďalšiemu rastu motorizácie, na čo sa mesto musí pripraviť<br />
investíciami, presahujúcimi lokálne a miestne rámce a dosahujúcimi aţ regionálny<br />
význam.<br />
Za cieľ investičnej politiky mesta v oblasti rozvoja dopravnej infraštruktúry je<br />
navrhnutá humanizácia mestskej štruktúry centrálnych a jadrových území mesta,<br />
obytných území sídlisk a území so zástavbou rodinných domov, kde investície<br />
do <strong>dopravy</strong> prispejú k vzniku a formovaniu zón s obmedzenou motorovou dopravou,<br />
k zvýšeniu podielu obsluhy mesta ţelezničnou a autobusovou dopravou, k rozvoju<br />
kvalitnej a bezpečnej infraštruktúry cyklotrás, ako aj peších ťahov vedených<br />
v ozelenených líniách a trasách mesta a jeho krajinného zázemia.<br />
7.4. Etapa overenia opodstatnenosti, prípravy a realizácia<br />
navrhnutých zámerov súvisiacich s výhľadovým rozvojom<br />
mesta podľa Územného <strong>generel</strong>u <strong>dopravy</strong> Mesta Piešťany<br />
Navrhnutá etapizácia opatrení a zámerov rozvoja dopravnej infraštruktúry<br />
Mesta Piešťany je prehľadne vyjadrená vo výkrese č. 5 – Návrh etapizácie opatrení<br />
a zámerov rozvoja dopravnej infraštruktúry, spracovaný na úrovni grafickej<br />
mierky 1:10 000.
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 74<br />
Navrhnutá etapizácia opatrení a zámerov rozvoja dopravnej infraštruktúry<br />
Mesta Piešťany je prehľadne vyjadrená v tabuľke – Návrh etapizácie naliehavosti<br />
a postupu realizácie z hľadiska funkčnosti rozvojových zámerov v systéme<br />
dopravnej infraštruktúry mesta.<br />
8. SÚLAD ZÁMEROV PLATNÝCH ÚZEMNOPLÁNOVACÍCH<br />
DOKUMENTÁCIÍ A ÚZEMNÉHO GENERELU DOPRAVY<br />
POROVNANIE KONCEPČNÉHO SÚLADU NÁVRHU ROZVOJA<br />
DOPRAVNEJ INFRAŠTRUKTÚRY OBSIAHNUTÉHO V ÚZEMNOM<br />
GENERELI DOPRAVY MESTA PIEŠŤANY S PLATNÝM ÚZEMNÝM<br />
PLÁNOM MESTA PIEŠŤANY A S PLATNÝM ÚZEMNÝM PLÁNOM<br />
CENTRÁLNEJ MESTSKEJ ZÓNY PIEŠŤANY<br />
Platný Územný plán Mesta Piešťany, ako platná záväzná územno-plánovacia<br />
dokumentácia, predstavuje základný nástroj formovania a riadenia rozvoja mesta,<br />
rozvoja funkčno-prevádzkovej a územno-priestorovej štruktúry, ale aj verejného<br />
vybavenia technickej infraštruktúry a dopravného vybavenia mesta. Platný Územný<br />
plán Centrálnej mestskej zóny Piešťany prehlbuje a spodrobňuje územný plán mesta<br />
a stanovuje podrobnú reguláciu, reguláciu na úrovni zóny, funkčno-prevádzkového<br />
vyuţívania a hmotovo-priestorového usporiadania centrálnych a jadrových území<br />
Piešťan.<br />
V návrhu rozvoja mesta obsiahnutom v Územnom <strong>generel</strong>i <strong>dopravy</strong> Mesta<br />
Piešťany je koncepčne plne rešpektovaný navrhnutý a schválený rozvoj urbanistickej<br />
štruktúry Piešťan a navrhnuté úpravy, resp. zmeny a doplnky, týkajúce sa výlučne<br />
formovania a rozvoja prvkov dopravno-prevádzkovej a dopravno-obsluţnej štruktúry<br />
mesta.<br />
V návrhu rozvoja mesta obsiahnutom v Územnom <strong>generel</strong>i <strong>dopravy</strong> Mesta<br />
Piešťany (výkresy č. 2a, 2b – Návrh rozvoja <strong>dopravy</strong> – mesto, spracované<br />
na úrovni grafickej mierky 1:5 000) sú vymedzené, resp. navrhnuté potenciálne<br />
rozvojové plochy a územia pre rozvoj dopravných zariadení:<br />
potenciálne rozvojové plochy letiska,<br />
potenciálne územia pre rozvoj prístavu,<br />
rozvojové zámery, premietnuté zo známych nových investičných zámerov.<br />
V návrhu rozvoja mesta obsiahnutom v Územnom <strong>generel</strong>i <strong>dopravy</strong> Mesta<br />
Piešťany (výkresy č. 2a, 2b – Návrh rozvoja <strong>dopravy</strong> – mesto, spracované<br />
na úrovni grafickej mierky 1:5 000) sú vymedzené, resp. navrhnuté potenciálne<br />
územia pre rozvoj urbanizácie Piešťan:<br />
potenciálne územia pre rozvoj obsluţno-vybavenostných aktivít,<br />
potenciálne územia pre rozvoj bývania v rodinných domoch a v málopodlaţných<br />
bytových domoch,
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 75<br />
potenciálne územia pre rozvoj aktivít voľného času a rekreácie v krajine,<br />
potenciálne územia pre rozvoj pracoviskových aktivít;<br />
Všetky navrhnuté úpravy, resp. zmeny a doplnky rozvoja prvkov dopravnoprevádzkovej<br />
a dopravno-obsluţnej štruktúry mesta Piešťany sú prehľadne<br />
vyjadrené vo výkrese č. 6 – Návrh zmien územného plánu mesta a jeho doplnkov<br />
(nových zámerov) dopravnej infraštruktúry, spracovanom na úrovni grafickej<br />
mierky 1:10 000, v nasledovnom členení:<br />
navrhnuté zmeny územného plánu mesta na komunikáciách a kriţovatkových<br />
uzloch základného komunikačného systému mesta - ZAKOS,<br />
navrhnuté zmeny územného plánu mesta na komunikáciách a kriţovatkových<br />
uzloch doplnkového komunikačného systému mesta - DOKOS,<br />
navrhnuté doplnky územného plánu mesta na komunikáciách a kriţovatkových<br />
uzloch základného komunikačného systému mesta,<br />
navrhnuté doplnky územného plánu mesta na komunikáciách a kriţovatkových<br />
uzloch doplnkového komunikačného systému mesta,<br />
navrhnuté doplnky lokalizácie nových dopravných plôch pre zachytenie<br />
návštevníckej IAD a parkovanie vozidiel obyvateľov a návštevníkov v centre mesta<br />
a ťaţiskových priestoroch – sídliská, zariadenia OV.<br />
Všetky navrhnuté úpravy, resp. zmeny a doplnky rozvoja prvkov dopravnoprevádzkovej<br />
a dopravno-obsluţnej štruktúry mesta Piešťany sú prehľadne<br />
vyjadrené v tabuľke – Návrh zmien a doplnkov Územného plánu Mesta Piešťany<br />
a Územného plánu Centrálnej mestskej zóny Piešťany.<br />
9. ODPORÚČANIA ÚGD MESTU PIEŠŤANY<br />
Definovanie úloh pre etapy realizácie ÚGD mesta Piešťany<br />
Územný <strong>generel</strong> je ÚPP – územno-plánovací podklad, ktorý sa pre mesto<br />
Piešťany vypracováva 12 rokov po schválení územného plánu obce (ÚP mesta<br />
Piešťany,1998). Za uplynulých 12 rokov platnosti ÚP bol rozvoj mesta Piešťany<br />
regulovaný jednak v zmysle ÚP-O, ÚP-CMZ, ale aj na podklade nových štúdií,<br />
verejných súťaţí, ad-hoc aj schvaľovaných zámerov súkromných investorov. Blízkosť<br />
administratívne odčlenenej obce Banka, ale aj migrácia obyvateľov za inou kvalitou<br />
ţivota, zmeny ekonomických vzťahov a zamestnanosti v regióne mali za následok,<br />
ţe sa mesto demograficky a územne nerozvíjalo podľa prognóz štandardných<br />
dokumentácií. Toto sú dôvody, prečo bola v rámci ÚGD mesta Piešťany na vlastné<br />
náklady vypracovaná prognóza demografie a zamestnanosti, na podklade vlastnej<br />
vízie rozvoja (motivovaná aj Stratégiou rozvoja mesta Piešťany a obcí Banka<br />
a Moravany nad Váhom (2004/22).<br />
Z uvedených dôvodov a v súlade so Zadaním pre <strong>generel</strong> bola vypracovaná<br />
prognóza <strong>dopravy</strong> pre výhľadové obdobie, presahujúce platnosť ÚP-O a podľa
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 76<br />
vlastnej metodiky autora ÚGD bola pouţitá metóda scenárov rozvoja a konceptov,<br />
za aktívnej spolupráce vedenia mesta a poslancov komisií: Rozvoja mesta,<br />
Bezpečnosti a verejného poriadku, Ochrany ŢP, lokálnych expertov, občanov a<br />
podnikateľov, formou pracovných stretnutí (metóda interaktívneho plánovania).<br />
Etapa 4 scenárov a 2 koncepty ÚGD boli prerokované aj na úrovni miestnej<br />
a štátnej správy a dotknutých orgánov: MDPaT SR, Ku pre CD, Trnavský<br />
Samosprávny kraj, SSC Bratislava, NDS, a.s., OR PZ Trnava, OU CD Piešťany, ObÚ<br />
ŢP Piešťany, ORH a ZZ, Letecký úrad Bratislava, Letisko Piešťany, LPS SR š.p.<br />
Bratislava, TAVOS a.s. Piešťany, ZSE a.s. Bratislava, SPP – distribúcia, a.s. Nové<br />
Mesto nad Váhom, SVP š.p. PV Piešťany, ŢSR GR Bratislava, Hydromeliorácie š.p.<br />
Bratislava, Krajský pozemkový úrad Trnava, KPÚ Trnava, MO SR.<br />
Proces realizácie Návrhu rozvoja Územného <strong>generel</strong>u <strong>dopravy</strong> mesta<br />
Piešťany má vecné a časové pokračovanie, ktoré pozostáva z plánovania a<br />
projektovania investícií, organizačnej a legislatívnej činnosti správcu územia<br />
a koordinácie navrhovaných zámerov so zámermi vyuţívania a ochrany dotknutého<br />
územia.<br />
V nasledujúcom období je potrebné zabezpečiť prípravu rozhodujúcich<br />
verejnoprospešných stavieb, strategických dokumentácií a investícií podliehajúcich<br />
hodnoteniu ich vplyvov na ţivotné prostredie (zákon č. 24/2006 Z.z. o posudzovaní<br />
vplyvov na ţivotné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov – SEIA<br />
a EIA), ako aj organizačných opatrení a podporných dokumentácií v odporúčanom<br />
rozsahu po roku 2025. Vypracovanie niektorých podporných dokumentácií formou<br />
štúdií ponúka riešiteľ ÚGD, aj formou zadaní ročníkových a diplomových prác<br />
študentov Stavebnej fakulty STU v Bratislave v nasledujúcich rokoch.<br />
V súlade s etapizáciou prípravy rozvojových zámerov podľa ÚPN, ako aj nových<br />
zámerov podľa Návrhu rozvoja ÚGD mesta Piešťany, uvádzame prehľad<br />
rozhodujúcich krokov, odporúčaných obstarávateľovi ÚGD na nasledujúce roky<br />
územnej, projektovej a realizačnej prípravy:<br />
‣ realizácia projekčne pripravených dopravných stavieb lokálneho významu<br />
s cieľom odstrániť bodové a líniové dopravné závady, zvýšiť priepustnosť MK<br />
a plynulosť <strong>dopravy</strong> v meste: MK Teplická, vybrané kriţovatky, Vrbovská<br />
medzi uzlami 39-21;<br />
‣ v spolupráci so SSC zabezpečenie PD pre novú MK pozdĺţ ţelezničnej trate<br />
M.120 od Haluzického po predstaničný priestor, ako vlastný príspevok mesta<br />
k odľahčeniu jestvujúceho prieťahu I/61 od neţiadúcej ťaţkej <strong>dopravy</strong> a prvý<br />
krok k jeho humanizácii do obdobia výstavby odklonovej trasy I/61 za traťou;<br />
‣ riešiteľ ÚGD môţe v spolupráci so SSC ešte v r.2010 merať územné,<br />
dopravné a environmentálne charakteristiky na prieťahoch ciest I/61 a II/499<br />
za účelom overenia vhodnosti dočasných opatrení na upokojenie <strong>dopravy</strong> a<br />
zvýšenie bezpečnosti v dopravnom priestore ulíc Bratislavská, Ţilinská a<br />
Krajinská;
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 77<br />
‣ v spolupráci s Trnavským Samosprávnym krajom územne a projektovo<br />
doriešiť výber trasy cesty II/499 v úseku I/61 Bratislavská – most cez Váh –<br />
Ratnovská II/507 a jej realizáciu najneskôr do r. 2015;<br />
‣ v spolupráci s potenciálnymi investormi (grantové agentúry), riešiť<br />
bezbariérové priechody v pešej zóne centra a v priestoroch hlavných<br />
kriţovatiek ZAKOS aj DOKOS;<br />
‣ v spolupráci s TSK, SSC Bratislava, SAŢP a vplyvnými politikmi ešte v tomto<br />
volebnom období vyjednávať presadenie alternatívy odklonu cesty I/61 do<br />
koridoru za ţeleznicou, argumentami ÚGD a výsledkov EIA podľa Zámeru<br />
var.2, ktorý vypracovala firma CEMOS Bratislava;<br />
‣ príprava, návrh a realizácia koncepcie rozvoja cyklistických trás v meste vo<br />
väzbe na nadmestské a regionálne cyklotrasy a realizácia PD pripravených<br />
stavieb a neinvestičných opatrení;<br />
‣ zabezpečenie územnej a projektovej prípravy novej ulice ako investície<br />
rozvoja mesta v lokalite koridoru ţeleznice a sídliska Adama Trajana aj<br />
s garáţami pre vozidlá obyvateľov a podnikateľov, aby sa uvoľnili<br />
vnútroblokové priestory pre aktivity voľného času a bezpečnosť peších;<br />
‣ aktualizácia Koncepcie parkovania a garáţovania s cieľom uvoľniť dvory<br />
obytných celkov od parkovania na teréne systémom parkovacích ulíc,<br />
hromadných PG garáţí a viacpodlaţných garáţových domov na okraji centra<br />
mesta.<br />
Podrobná postupnosť prípravy a realizácie zámerov navrhnutých v Návrhu<br />
rozvoja ÚGD mesta Piešťany je rozpracovaná vo výkrese č.5.<br />
Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> má význam smerného podkladu pre okamţité<br />
rozhodovanie v zámeroch menšieho územného dopadu. ÚGD je ale dostatočným<br />
podkladom pre prípravu a zadanie aktualizácie, alebo vypracovanie nového<br />
územného plánu mesta.<br />
Hlavným výstupom ÚGD mesta Piešťany je Návrh zmien a doplnkov platného ÚPN<br />
mesta Piešťany, dokumentovaných v tabuľkách za textom a výkresom č.6.<br />
Odporúčame prerokovanie navrhovaných zmien a doplnkov a ich následným<br />
schválením v Mestskom zastupiteľstve mesta Piešťany.<br />
V Bratislave, marec 2010<br />
Ing. Peter Rakšányi, PhD.,<br />
Zodpovedný riešiteľ
STU v Bratislave, Katedra dopravných stavieb, Stavebná fakulta - Návrh ÚGD mesta Piešťany 78<br />
Tabuľkové prílohy správy:<br />
1 – Porovnanie variantného zaťaţenie KS mesta<br />
2 – Návrh etapizácie opatrení a zámerov rozvoja dopravnej infraštruktúry<br />
3 – Návrh zmien územného plánu mesta Piešťany a jeho doplnkov<br />
(nových zámerov) dopravnej infraštruktúry<br />
Grafické prílohy Návrhu ÚGD mesta Piešťany:<br />
Výkres č. 1 – Širšie vzťahy<br />
Výkres č. 2 – Návrh rozvoja <strong>dopravy</strong> – mesto, časť východ, západ<br />
Výkres č. 3 – Návrh rozvoja <strong>dopravy</strong> – CMZ<br />
Výkres č. 4a – Návrh rozvoja <strong>dopravy</strong> – cesta I/61 juh/Bratislavská<br />
Výkres č. 4b – Návrh rozvoja <strong>dopravy</strong> – cesta I/61 – sever/Ţilinská<br />
Výkres č. 5 – Návrh etapizácie opatrení a zámerov rozvoja dopravnej<br />
infraštruktúry<br />
Výkres č. 6 – Návrh zmien ÚP mesta a jeho doplnkov v oblasti dopravnej<br />
infraštruktúry
Sheet1<br />
1-19<br />
Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany<br />
Návrh zmien v ÚP mesta a CMZ STU/SvF/K-DOS, 2010<br />
NÁVRH<br />
strana: 1<br />
zmeny funkcie dopravnej infraštruktúry<br />
UPD/UGD mesta UPN mesta návrh UGD poznámky, vysvetlivky<br />
funkcia - kategoria<br />
ZAKOS – základná komunikačná sieť uzly / úsek / želaná rýchlosť zaradiť/preradiť, skladba prvkov HDP podľa ÚGD/tab.STN<br />
1.1 prieťah II/499-D1 - križovatka Y Kanada 80-40 B2-MS19,50/60 B3-MZ15,5/50<br />
1.2 Vrbovská – MOK Tesco 40-122 MS14,0/60 B3-MZ15,5/50<br />
1.3 MOK Vrbovská – nadjazd MUK Dopravná 122-39 MS14,0/60 B3-MZ15,5/40<br />
1.4 MUK s Dopravnou – SSZ Bratislavská 39-21 MS16,5/70 B3-MZ11,25/40<br />
1.5 SSZ – Krajinská – Dlhá 21-22-16 B2-MS16,5/70 B3-MZ12,0/40 2x3,25, P-pozdĺţne striedavé<br />
1.6 Krajinská/Dlhá – MUK Nitrianska 16-15 B2-MS13,0/50 B3-MZ12,0/40 2x3,25, P-pozdĺţne striedavé, Z-HD<br />
1.7 MOK Nitrianska – Krajinský most – Benátky 15-68 nedefinované B3-MOU7,5/30<br />
Cesta II/499 južný odklon – most cez Váh<br />
2.3 Bratislavská – lodenica 87-151 S11,5/80 B2-MZ11,5/60<br />
2.4 Lodenica – most cez Váh – Ratnovská II/507 151-153 C11,5/60* B2-C9,5/80 *CEMOS<br />
prieťah I/61<br />
3.1 Bratislavská: juţný okraj mesta 102-87 S11,5/80 C9,5/80 cesta I/61 - smer od Trnavy po kriţovatku s obchvatom<br />
3.3 Bratislavská: stará MK poliklinika – Kaufland 87-35-165 MS 9,0/50 B3 MZ 12/40 jestvujúca v oblúku<br />
3.4 Bratislavská: Kaufland-Brezová-SSZ Krajinská 165-78-36-21 B1-MS16,5/60 B3-MZ12,/40 cyklisti 2x1,5<br />
3.5 Bratislavská: SSZ – D. Tatarku 21-20 B1-MS16,5/60 B3-MZ12,0/40red 2x3,25, P-pozdĺţne striedavé, cyklisti v HDP<br />
3.6 Bratislavská: D. Tatarku – Teplická 20-47 B1-MS16,5/60 B3-MZ12,0/40 2x3,25, P-pozdĺţne striedavé, cyklisti v HDP<br />
4.1 Ţilinská: Teplická - Mojmírova 47-48-49 B1-MS16,5/60 B3-MZ12,0/40 potvrdenie stavu, cyklisti za chodníkmi<br />
4.2 Ţilinská: Mojmírova – Kláštorná/Vŕšok 49-62 B1-MS16,5/60 B3-MZ8,5/40 2x3,25, cyklisti v HDP<br />
4.3 Ţilinská: Vŕšok – letisko 62-54-146 B1-MS16,5/60 B3-MZ8,5/40 2x3,25, cyklisti v HDP<br />
4.4 Ţilinská: letisko – severný most 146-174-198 B1-MS16,5/60 B1-MZ14,0/50 2x3,5+2x2,5<br />
4.5 Ţilinská: severný most – MUK na diaľnici D1 198-103 B1-MS16,5/60 B1-MZ14,0/80 2x3,5+2x2,5<br />
Page 1
Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany<br />
Návrh zmien v ÚP mesta a CMZ strana: 2<br />
zmeny funkcie dopravnej infraštruktúry<br />
UPD/UGD mesta UPN mesta návrh UGD poznámky, vysvetlivky<br />
funkcia - kategoria<br />
5 ZAKOS - radiály a spojnice s CMO uzly / úsek / želaná rýchlosť<br />
zaradiť/preradiť, skladba prvkov HDP podľa ÚGD/tab.STN<br />
5.1 MK Dopravná od MUK po stanicu ŢS/AS 39-44-45 B2-MS9.0/50 B3-MZ12,0/40 STN, cyklisti pri plote ŢSR<br />
5.2 ţel. Stanica – A. Hlinku po Bratislavskú 45-46-48 B2-MS16,5/60 B3-MZ15,0/40 parkovanie, cyklisti samostatný pruh pri chodníku<br />
5.3 A. Hlinku: od Bratislavskej po Palárikovu 48-65a B2-MS21.0/50 B3-MZ15,0/40 parkovanie, cyklisti samostatný pruh pri chodníku<br />
5.4 Sasinkova – MOK Radlinského 65a-65 B2-MS12,0/50 B3-MZ8,0/40 STN,<br />
5.6 Vrbovská – Bratislavská 44-1-20 B2-MS14,0/60 B3-MZ8,5/40<br />
5.7 D.Tatarku - MOK Krajinská 20-16 B2-MS9,0/50 B3-MZ8,5/40<br />
5.8 Orviská cesta III/061021 106-43 S 7,5/70 B3-C7,5/80<br />
5.12 Pod Párovcami – radiála po Kuzmányho /park 55-92-60-59-96 B2-MS14,0/50 B3-MZ12,/40<br />
5.13 Vrbovská – sídlisko Nikola Teslu 40-121-41 C1-MO8,0/50 B1-MZ14,0/50<br />
5.14 MK Priemyselná 143-41 C1-MO8,0/50 B1-MZ14,0/60 zmena ZAKOS<br />
5.15 Dlhá: RD na ľavom brehu potoka Dubová 16-25-27-28-32 B2-MS9,0/50 B3-MZ12,0/40<br />
5.16 Hlboká: Zimný štadión – Rekreačná (Sĺňava I.) 32-33-151 MO 8,0/50 B3-MZ8,0/40<br />
5.17 Hlboká: od polikliniky po Rekreačnú 33-35 B2-MS9,0/50 B3_MZ8,5/40<br />
5.21 nová: Broskyňová z Bratislavskej k Zim. Štad. 32-78 MO 8,0/50 B3-MZ12,/40 zaradiť ZAKOS<br />
10.1 Obchodná 41-89-42 C2-MO8,0/50 B3-MZ12,0/40 zaradiť ZAKOS<br />
Sheet1<br />
6 CMO – zberný polokruh centra mesta<br />
6.1 Hollého od Krajinskej 120-9-199-11 B2-MS9,0/50 B3-MZ8,0/30<br />
6.2 Sládkovičova: úsek Hollého – Meštianska 11-94 B2-MS9,0/50 B3-MZ8,0/40<br />
6.3 Meštianska 94-66 B2-MS12,0/50 B3-MZ11,25/40<br />
6.4 Radlinského: úsek Teplická – Sasinkova 66-97-65 B2-MZ9,0/50 B3-MZ8,5/40<br />
6.5 Radlinského: úsek Štúrova – Nám. 1.mája 65-84 B2-MS9,0/50 B3-MZ8,0/30<br />
6.6 Kuzmányho – po park 84-96 B2-MS9,0/50 B3-MZ8,0/30<br />
Page 2
Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany<br />
Návrh zmien v ÚP mesta a CMZ strana: 3<br />
zmeny funkcie dopravnej infraštruktúry<br />
UPD/UGD mesta UPN mesta návrh UGD poznámky, vysvetlivky<br />
funkcia - kategoria<br />
DOKOS – doplnková komunikačná sieť uzly / úsek / želaná rýchlosť<br />
zaradiť/preradiť, skladba prvkov HDP podľa ÚGD/tab.STN<br />
2.1 MUK - koridor ţeleznica – sídl. A. Trajana 39-170-167 S11,5/80 C2-MOU8/30 garáže s protihlukovým účinkom -zmena DOKOS<br />
2.2 koridor ţeleznica - nové sídlisko - I/61 167-1817 S11,5/80 C2-MO8/30 len po uzol 181 -zmena DOKOS<br />
3.2 Bratislavská: nová MK zóna juh – Kaufland 85-165 B1-MS16,5/60 C2-MO12,0/30 nová pod sídliskom UGD obsluţná C1-MO12/40<br />
5.5 Staničná: po Teplickú 45-47 ZAKOS C1 MO 12,0/30 zmena DOKOS<br />
5.9 Podjazd ţeleznice – OK – Vodárenská 43-168-52-49 B2-MS9,0/50 C1-MO 8/30 zmena DOKOS<br />
5.11 Mojmírova – Dopravná 46-147-49 B2-MS9,0/50 C2-MOU8,5/30 2x3,25 pre MHD, upokojená<br />
5.18 Rekreačná: od Hlbokej k lodenici a ČOV 33-152-34 B2-MZ9,0/50 C2-MO 8/30 preradená do DOKOS<br />
5.19 MK Dubčekova-Slnečná-Váţska-Veterná-Kríţna 28-29-15 B2-MS9,0/50 C1- 7,5/30 preradená do DOKOS<br />
6.7 Radlinského: jednosmerná po MOK 84a-65 B2-MS9,0/50 C1 MO6,5/30 preradená do DOKOS<br />
6.8 Sládkovičova: úsek Hollého – D. Tatarku 19-126-127-11 B2 - MS9,0/50 C2 MO8,0/30 preradená do DOKOS<br />
6.9 Záhradná 95-127 B2-MS9,0/50 C2-MO6,5/20 jednosmerná - zmena na DOKOS<br />
7 CMZ – centrálna mestská zóna<br />
7.1 Teplická: úsek Bratislavská – Radlinského 47-66 C1-MO8,0/40 C1-MO8,0/30 podľa PD: 2x3,25 j.p., P- pozdĺţne, striedavé, zast. MHD<br />
Sheet1<br />
7.2 Teplická: úsek Radlinského – Kollárova 66-12 C1-MO8,0/40 C1-MO12,0/30 2x3,25, P-pozdĺţne striedavé, Z-MHD<br />
7.3 Teplická: úsek Kollárova – Poštová 12-100 C1-MO8,0/40 C1-MO12,0/30 2x3,25 + 2 niky zast. MHD<br />
7.4 Teplická: úsek Poštová – Nitrianska 100-13 C1-MO8,0/40 C1-MO8,0/30 STN<br />
7.5 Nitrianska 15-14-13 C1-MO9,0/40 C1-MOU24,0/30 1,5+2x3,25+2x2,5 zast MHD +2x0,5<br />
7.6 Bernolákova – SNP 97-98 C1-MO8,0/40 C2-MO8,0/30 parkovanie jednostranné<br />
7.7 Kukučínova: úsek SNP – pošta 98-99 C1-MO8,0/40 C2-MO8,0/30 parkovanie obojstranné<br />
7.8 Kukučínova: úsek pošta – Lipa 99-8 C1-MO8,0/40 C2-MO8,0/30 parkovanie striadavé<br />
7.9 Kollárova jednosmerná 36130 nedefinované C2-MO6,5/20 cyklisti+ parkovanie - zmena DOKOS<br />
7.10 Poštová jednosmerná 100-99 nedefinované C2-MO6,5/20 cyklisti+ parkovanie - zmena DOKOS<br />
7.11 Winterova – kostol ev. Cirkvi a.v. 8-67-53 C1 MO 9,0/40 C1-MO12,0/30 2x3,25, P-pozdĺžne, Z-MHD<br />
7.12 Štúrova 65-53 C1-MO8,0/40 C2-MO6,5/30 jednosmerná + cyklisti<br />
7.13 Royova jednosmerná 201-99 nedefinované C3-MO6,5/20 jednosmerná parkovanie pozdĺžne,<br />
7.14 Nám. SNP – Kalinčiakova 98-201 nedefinované C3-MO6,5/20 jednosmerná + cyklisti<br />
7.15 Kalinčiakova: úsek park – Winterova 201-67 nedefinované C3-MO6,5/20 obojsmerná<br />
7.16 Nálepkova: úsek Nitrianska – ZP 14-75a nedefinované C2-MO15,0/30 smer. rozdelená: 2x3,25+P+ch 3,0m+ 1,0m zel.pás<br />
7.17 Nálepkova: úsek ZP – hotel Eden 75a-75 nedefinované C2-MO8,0/30 stav<br />
7.18 Štefánikova po okruh 67-53-84 C1-MO9,0/40 C1-MO8,0/30 stav<br />
7.19 Vajanského. Úsek Hollého – Záhradná 9-18 nedefinované C2-MO7,5/30 2x2,75+2x0,5<br />
7.20 Vajanského: úsek Nám.Vajanského – Hollého 9-7 7-9 nedefinované C3 upokojená 2x2,5+2x0,25+P2,25 jednostranné P<br />
Page 3
Sheet1<br />
Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany<br />
Návrh zmien v ÚP mesta a CMZ strana: 4<br />
zmeny funkcie dopravnej infraštruktúry<br />
UPD/UGD mesta Piešťany uzly / úsek UPN mesta návrh UGD poznámky, vysvetlivky<br />
funkcia - kategoria<br />
8 Piešťany severná časť (staré Piešťany) / želaná rýchlosť<br />
zaradiť/preradiť, skladba prvkov HDP podľa ÚGD/tab.STN<br />
8.1 Štefánikova – kostol Sv. Štefana 84-63-61-129 C1-MO9,0/40 C1-MO8,0/30<br />
8.2 Pod Párovcami – tangenta pri parku 67-96 C1-MO8,0/40 C2-MO6,5/30<br />
8.3 Pod Párovcami – námestie 56-129 nedefinovaná C3-MOU9,5/30 2x2,75+2x0,5+P2,0 jednostranné<br />
8.4 Hoštáky: Paţický most – Štefánikova 63-49 C1-MO8,0/30 zaťažovaná ako DOKOS<br />
8.5 Kláštorská 62-52 C1-MO8,0/50 C1-MO12,0/30 zaťažovaná ako DOKOS<br />
8.6 A. Šindelára 62-129 MO 8,0/50 C1 MO 8,0/30 zaťažovaná ako DOKOS<br />
8.7 Sadová nedefinovaná nedefinovaná vylúčiť z DOKOS<br />
8.8 Dubová C1-MO8,0/50 nedefinovaná vylúčiť z DOKOS<br />
8.9 Orviský kút – Čkalovova C1-MO8,0/50 nedefinovaná vylúčiť z DOKOS<br />
8.10 Bodona 56-185 MO 8,0/50 C2-MOU 7,5/30 zaťažovaná ako DOKOS<br />
8.11 Nábreţie - Tematínska – SSC Budatínska 58-186-55 MO 8,0/50 C1-MO8,0/30 zaťažovaná ako DOKOS<br />
8.12 Valová sídlisko 93-185 MO 8,0/50 C2-MO7,5/30 zaťažovaná ako DOKOS<br />
8.13 Valová – E.Belluša 59-93-58 MO 8,0/50 C1-MO14,5/40 2x3,25+2,0+2x2,5<br />
8.14 Nábreţie Ivana Krasku: SVP – Dom umenia 58-125-188 C1-MO 8,0/50 C2-MOK7,5/30 krajnicová úprava<br />
8.15 Nábr. I.Krasku: Dom umenia – hotel Slovan/PG 188-187 C1-MO8,0/40 C3-MOK7,5/20 vylúčiť z DOKOS<br />
9 Piešťany – za CMO<br />
9.1 Školská 126-17-16 C3 C2-MO6,5/20 jednosmerná - DOKOS<br />
9.2 Rastislavova: Teplická-Sládkovičova C1-MZ8,0/40 C2 upokojená podmienená rozvojom podľa UP-CMZ<br />
9.3 Partizánska 1-2 C2-MO8,0/50 C2-MO8,5/30 zaťaţovaná ako DOKOS<br />
9.4 Hurbanova: Partizánska-Bratislavská jednosmerná do Bratislavskej<br />
9.5 Nábreţie Kolomana Fodora C3-MO6,5/20<br />
10 Piešťany Za železničnou traťou<br />
10.1 Obchodná 43-42-89 C2-MO8,0/50 B3-MZ12,0/40 preradiť do ZAKOS<br />
10.2 spojka Obchodná-Priemyselná 42-143 C1-MO8,0/40 C2-MO8,0/30 zaťažovaná ako DOKOS<br />
10.3 spojka TAVOS nedefinovaná C2-MO8,0/30 zaradiť do DOKOS<br />
10.4 N.Teslu – MOK Tesco 121-123-122 nedefinovaná C2-MO8,0/30 zaradiť do DOKOS<br />
10.5 MOK-elektrárne 122-157 nedefinovaná C2-MO8,0/30 bude nahradená nadjazdom<br />
10.6 Vrbovská – k sídlisku Kanada 121-31 nedefinovaná C2-MO8,0/30 vylúčiť z DOKOS<br />
Page 4
Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany<br />
Návrh zmien v ÚP mesta a CMZ strana: 5<br />
zmeny funkcie dopravnej infraštruktúry<br />
UPD/UGD mesta Piešťany uzly / úsek UPN mesta návrh UGD poznámky, vysvetlivky<br />
funkcia - kategoria<br />
11 Piešťany Floreát, Juh, Heinola, lodenica / želaná rýchlosť<br />
zaradiť/preradiť, skladba prvkov HDP podľa ÚGD/tab.STN<br />
11.1 Komenského 22-26-32 C1-MO9,0/50 C1-MO 12/30 preradiť do DOKOS<br />
11.2 Kupeckého 95-30 C2-MO8,0/50 C2-MOU7,5/30<br />
11.3 Ruţová, Jozefská, Hlboká C2-MO8,0/50 C3 upokojené vyradené z DOKOS<br />
11.4 Rybná C2-MO8,0/50 C2-MOU5,5/20 vyradené z DOKOS<br />
11.5 Kúpeľná 27-30 C2-MO8,0/50 C2-MOU8,5/30 vyradené z DOKOS<br />
11.6 Brezová 36-26 C2-MO8,0/50 C2-MOU8,5/30<br />
11.8 Adama Trajana + Scherera po PT Univerzal 78-79-182 C2-MO8,0/50 C2-MOU5,5/20 vyradené z DOKOS<br />
11.9 Za sídliskom A.Trajana (Kaufland) 165-182-167 C2-MO8,0/50 C2-MOU8,5/30 vyradené z DOKOS<br />
Sheet1<br />
12 MK dopravne upokojené v centre mesta:<br />
12.1 Rázusova súčasť pešej zóny 8-13 D1-pešia zóna D1-MOU5,5/20 dopravný pás dlaţba/farba, v úrovni chodníka, bez P<br />
12.2 Winterova – nemocnica – Royal/Slovan 75-(187) D1-upokojená D1-MOU5,5/20 dopravný pás dlaţba/farba, úroveň chodníka+ P10-12 miest<br />
12.3 Beethovena: kino – kursalon? 8-(75) C3 C3-MOU5,5/20 prístupová s prvkami upokojenia <strong>dopravy</strong><br />
12.4 Hviezdoslavova 14-200-199 C3 D1-MOU5,5/20 obytná ulica spolu s chodníkmi, spád do stredu MK<br />
12.5 Moyzesova 100-200 C3 D1-MOU5,5/20 obytná ulica spolu s chodníkmi, spád do stredu MK<br />
12.6 Furdekova 19- C3 D1-MOU5,5/20 obytná ulica spolu s chodníkmi, spád do stredu MK<br />
12.7 Vajanského: úsek Záhradná - Školská 18-17 nedefinovaná D1-MOU5,5/20 obytná ulica spolu s chodníkmi, spád do stredu MK<br />
MK C3- prístupové a D1- dopravne upokojené:<br />
5.10 Jánošíkova 168-52-54 B2-MS9,0/50 C3 upokojená vyradená zo ZAKOS<br />
5.20 Kríţna ulica MS 9,0/50 C3 upokojená vyradená zo ZAKOS<br />
11.7 Javorová, 8.mája C2-MO8,0/50 C3-MO8,0/30 vyradená z DOKOS<br />
11.10 Hlboká: v zóne RD Floreát nedefinovaná prístupová s prvkami upokojenia <strong>dopravy</strong><br />
11.11 Mateja Bela nedefinovaná C3-MOU7,5/20 prístupová s prvkami upokojenia <strong>dopravy</strong>, parkovanie<br />
Page 5
Sheet1<br />
Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany<br />
Návrh zmien v ÚP mesta a CMZ strana: 6<br />
Doplnky dopravnej infraštruktúry v UPD<br />
21-29 mesta Piešťany UPN mesta podľa UGD poznámky, vysvetlivky<br />
ZAKOS – základná komunikačná sieť uzly / úsek<br />
funkcia - kategoria<br />
/ želaná rýchlosť<br />
zaradiť/preradiť, skladba prvkov HDP podľa ÚGD/tab.STN<br />
21.1 prieťah I/61-D1 - križovatka Letisko 103-198-174-146 cesta S11,5/80 B1- C11,5/80 doplniť vetvy MUK<br />
21.2 I/61: kriţovatka Letisko 146 nedefinované hlavný smer západ - Haluzického<br />
21.3 I/61: letisko juh - MOK podjazd III/06121 146-168 prieťah Ţilinská B1-MZ14,0/60 2x3,5+2x2,5+2x0,5<br />
21.4 I/61: MOK pred podjazdom III/06121 168 zapustená pod terén 4,00 m, dôvod = OP letiska<br />
21.5 I/61: podjazd cesty III/06121 168-43 B1-MZ9,0/50 rozšírenie podjazdu pre ťaţkú dopravu<br />
21.6 I/61: Za ţeleznicou, nový úsek 43-143 B1-MZ14,0/60<br />
21.7 I/61: estakáda nad privádzačom 40-157 B1-MZ14,0/60 variant CEMOS<br />
21.8 I/61: nová trasa koridor D1 - ţel.M.120 157-87a B1-MZ14,0/60 polia Kňazovec - Mikušová , variant 2. CEMOS<br />
21.9 I/61: nadjazd juh - Bratislavská 87a-87 B1-MZ14,0/60 nadjazd nad ţel. traťou M.120<br />
22 MK stanica - pri ţeleznici M.120 k letisku 46-147-168 B3-MZ8,5/40 investícia Mesta, cyklisti pri plote zástavby<br />
23 MK Kuzmányho - Nábr. I.Krasku nedefinované C3-MOU7,5/20 podmienené IZ<br />
24 nové sídlisko Bratislavská/juh - ţel.trať 35-181-167 nedefinované C2-MO12/30 podmienené IZ<br />
25.1 severný most: úsek letisko - most Váh 198-193 B3-MZ8,5/40 podmienené IZ - NKC Moravany<br />
25.2 Moravany spojka s cestou II/507 193-189 B3-MZ8,5/40 podmienené IZ - NKC Moravany<br />
26.1 PG - parkovacia garáţ: Winterova 2.6.1 PG96<br />
26.2 PG - parkovacia garáţ: Royova 2.6.2 PG180 1pp+2np<br />
26.3 PG - parkovacia garáţ: Pescan/ Elegant 2.6.3 PG200 IZ<br />
26.4 PG - parkovacia garáţ: Gymnázium P.Coubertina 3.9.2 PG60<br />
26.5 PG - parkovacia garáţ: park Štúrova 3.9.3 PG180<br />
26.6 PG - parkovacia garáţ:Školská 3.9.1 PG48<br />
26.7 PG - parkovacia garáţ: sídl. A.Trajana 2.6.4 podľa potreby obyvateľov a podnikateľov<br />
26.8 ZP - záchytné parkovisko: Nábr.K. Fodora 3.9.6 ZP90 nadstavba parkoviska<br />
26.9 PG - parkovacia garáţ: Slovan/Royal 3.9.5 PG100 IZ<br />
27.1 ZP - záchytné parkovisko: stanica AS/ŢS 2.7.1 ZP120 plocha jestv.parkoviska, + hotel + cyklodom<br />
27.2 ZP - záchytné parkovisko: štadión 2.7.2 ZP200 časť plochy parkoviska pre autobusy<br />
27.3 ZP - záchytné parkovisko: nové sídlisko Juh 4.2<br />
28 Moravany: bulvár NKC 193-194-197-71 B3-MZ12,0/40 úsek: etapa 4.4.1<br />
29 Banka: vyrovnanie II/507cez Dominovu alej 71-73 B2-MZ9,0/50 úsek: etapa 4.4.1od JRD k sídlisku LK po cestu II/507<br />
Page 6
STU v Bratislave, K-DOS, SvF Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany Návrh - 2010<br />
ÚGD mesta Piešťany – NÁVRH – etapizácia naliehavosti a postupu realizácie z hľadiska funkčnosti rozvojových zámerov v systéme dopravnej infraštruktúry mesta<br />
etapa 1. prvoradé, naliehavé opatrenia už v súčasnosti, do r.2015<br />
por.č. názov popis navrhovaného riešenia<br />
1.1<br />
MK Teplická, C1- MZ12/40, úsek kriţ.: 13 Nitrianska – 100 Poštová - 12 Kúpeľný ústav<br />
F.E.Scherera – Kollárova<br />
2- pruh obojsmerný, so striedavým pozdĺţnym parkovaním, rozšírenie chodníkov, zastávky MHD<br />
MK Teplická, úsek Kollárova - Bratislavská<br />
detto<br />
Kriţovatka 66: Radlinského / Teplická /Meštianska<br />
Priesečná, prvok upokojenia: vyvýšená plocha v úrovni chodníkov, jazdné pruhy vyznačené v dlaţbe<br />
1.2 Kriţovatka: 47: Teplická / Bratislavská / Staničná variant 1. Zväčšenie medzikriţovatkového prepletu typu vysunuté nároţie Staničná, Boţiu muku zachovať<br />
Kriţovatka/uzol 47: Teplická/Bratislavská/Staničná variant 2.<br />
Variant zdvojenej MOK s prepletom, väčší záber územia smerom k bytovke<br />
1.3 II/499 B3 – MZ – Vrbovská, úsek ţel. nadjazd – SSZ Bratislavská, medzi uzlami: 21-39 Rozšírenie na 3- pruh v celej dĺţke, ľavý radiaci pruh v kriţovatke<br />
1.4.1 Kriţovatka 87: II/499 – Bratislavská Juh Varianty: MOK, alebo styková s odsunom smeru I/61<br />
1.4.2 Preloţka II/499, úsek Bratislavská - Dlhá, medzi uzlami: 87-151 B2 – MZ11,5/60<br />
1.4.3 Premostenie Váhu cestou II/499 Sĺňava I. – Ratnovce/Sĺňava II. medzi uzlami: 151-153 Estakáda nad lodenicou, podľa Zámeru TSK/štúdie CEMOS, EIA, pod mostom kriţovatka 152<br />
1.4.4 MUKriţovatka 153: II/499 - Ratnovce Súlad UP Banka<br />
1.5 Kriţovatka 49: Ţilinská / Mojmírova /Vodárenská 2 Varianty ÚGD: zdvojená MOK, útvarová<br />
1.6 Kriţovatka 62: Ţilinská/Kláštorná/Vršok detto<br />
1.7 úsek medzi kriţovatkami 54-55: Ţilinská/Jánošíkova/Pod Párovcami Doriešenie väzieb medzi 2 dopravnými okrskami 5. a 6., väzby na odklon prieťahu cesty I/61 z centra mesta<br />
1.8 C2: Nálepkova: úsek 14-75a po spojku Suchoňova 4- pruh, rozšírenie chodníka, P, po záchytné parkovisko<br />
1.9 MK nová, pri ţelezničnej trati M.120, medzi uzlami: 168-147-46-45 B3 - MZ8,5/40 investícia mesta pre rozdelenien vnútorného tranzitu VT a Z,C <strong>dopravy</strong> na viac MK<br />
1.10 m.č. Kocurice, cesta III/49931, medzi uzlami 81-82 rekonštrukcia a predĺţenie hlavnej obsluţnej MK – C1<br />
1.11.1 cyklotrasy - úseky severojuţnej magistrály pozdĺţ potoka Dubová podjazd ţeleznice M.120, pravý breh pri sídlisku Vodárenská, kríţenie Ţilinskej ulice v uzle 49,<br />
1.11.2 cyklotrasy - úseky severojuţnej magistrály pozdĺţ potoka Dubová priechody cez ulice A. Hlinku, Teplická, D. Tatarku, Krajinská, Veterná, pod estakádou cesty II/499, pozdĺţ hrádze Sĺňavy<br />
1.11.3 cyklotrasy v centre a smerom severným Pod Párovcami, Mestský park, kolonádny most - kúpeľný ostrov<br />
1.11.4 cyklotrasy v profile MK centrum Kollárova, Sládkovičova, SNP, Kalinčiakova - Mestský park
STU v Bratislave, K-DOS, SvF Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany Návrh - 2010<br />
ÚGD mesta Piešťany – NÁVRH – etapizácia naliehavosti a postupu realizácie<br />
etapa 2. navrhované zámery v horizonte ÚPD mesta Piešťany, do r.2020<br />
por.č. názov popis navrhovaného riešenia<br />
2.1.1<br />
Preloţka cesty I/61, úsek letisko medzi uzlami: 146-168<br />
MZ14/60 v areáli letiska: odklonu prieťahu cesty I/61 z centra mesta (Ţilinská-Bratislavská), do koridoru plot pozemkov<br />
Jánošíkova-Vojenské historické múzeum na okraji areálu letiska<br />
2.1.2 Preloţka I/61: kriţovatka 146 pri letisku Zvýraznenie odklonu prieťahu cesty I/61 z centra mesta<br />
2.1.3 OK 168: Haluzického: I/61/cesta III/61021 a zaústenie MK Vodárenská Zapustenie novej kriţovatky pod terén cca – 4,0 m, z dôvodu zachovania OP navádzacieho systému letiska<br />
2.1.4 Preloţka cesty I/61 – podjazd ţeleznice Prestavba jestvujúceho podjazdu cesty III/61021 na gabarit ťaţkej <strong>dopravy</strong><br />
2.1.5<br />
Cesta I/61: za ţelezničnou traťou, nový úsek medzi uzlami: 43-143<br />
MZ14/60 Spojnica medzi cestou III/61021 a MK Priemyselnou<br />
2.1.6 Kriţovatka 41: Vrbovská/Priemyselná Prestavba jestvujúcej stykovej kriţovatky so zvýraznením hlavného smeru pre I/61<br />
2.1.7 Cesta I/61 po privádzač D1, medzi uzlami: 41-121-40 Prestavba Vrbovskej na MZ14/60<br />
2.1.8 Kriţovatka 40: Kanada/privádzač z D1 Prestavba Y na priesečnú, podľa variantov CEMOS, nevybratý variant<br />
2.1.9 Nadjazd cesty I/61 nad ţeleznicou Vrbové, uzly: 40-157 Varianty CEMOS, nevybraté riešenie<br />
2.1.10<br />
Cesta I/61 – variant 2., Zámeru E.I.A., CEMOS v poli Mikušová<br />
Nová trasa koridor medzi diaľnicou a ţelezničnou traťou M.120, študovaná ako náhrada za neschválený prieťah cesty II/499<br />
v koridore ţeleznica – sídlisko Adama Trajana,<br />
2.1.11 Cesta I/61 – nadjazd nad ţelezničnou traťou M.120, so zaústením do uzla 87 na Bratislavskej pokračovanie - nadjazd nad ţel. traťou, zaústenie do kriţovatky s I/61 Bratislavská v priestore Za poliklinikou a Suzuki<br />
2.2 Cesta II/499 – úsek Škarbalovské, medzi uzlami: 153-156, vrátane MUK nad obcou Banka Úsek podľa ÚP Banka, od cesty II/507 Ratnovská – vystúpanie po záhradkársku osadu nad obcou Banka – II/499<br />
2.3 Kriţovatka 78: Bratislavská a 32: Hlboká 4- ramenná, pripojenie novej MK Broskyňová<br />
2.4 MK B3: Broskyňová, spojná Bratislavská – Hlboká MZ12/40<br />
2.5.1 MK C1 – poliklinika - Hlboká MO8,5/30<br />
2.5.2 Kriţovatka 151: Hlboká/lodenica Pripojenie na novú trasu cesty II/499, protihlukové garáţe pre sídlisko za lodenicou - urbanistická kompenzácia obyvateľov<br />
2.5.3 C3 – prístupová MK – štadión - Kuzmányho Podmienená rozvojom hotela Slovan/HG100<br />
2.5.4 C3 – prístupová MK – Nábreţie I. Krasku Podmienená rozvojom hotela Slovan/HG100<br />
2.6.1 PG Winterova - garáţe pre obyvateľov a sluţby PG96 Pred kinom Fontána na Beethovenovej, zapustená, hore terasa s mobiliárom zelene<br />
2.6.2 PG Royova - garáţe pre obyvateľov a sluţby PG180 vo dvore Royova, zapustená + 2n.p.<br />
2.6.3 PG Nám. J.Murgaša - garáţe pre obyvateľov a sluţby PG200 PF domy Pescan a Elegant,<br />
2.6.4 PG sídlisko A. Trajana - garáţe pre obyvateľov a sluţby koridor ţeleznica - sídlisko Adama Trajana,<br />
2.7.1 ZP Stanica ŢSR - záchytné parkoviská pre centrum mesta ZP120 predstaničný priestor po plot HAZZ, aj cyklodom<br />
2.7.2 ZP záchytné parkoviská pre centrum mesta ZP200 štadión - severný okraj parku<br />
2.7.3 ZP Prior - záchytné parkoviská pre centrum mesta ZP400 v rámci zhodnotenia parkoviska, PF využitie, podľa zámeru UP<br />
2.8.1 Cyklotrasy priečne Z-V na severe mesta Jánošíkova, kriţovatka so Ţilinskou, Budatínska k Biskupickému kanálu za Bodonou<br />
2.8.2 Cyklotrasy priečne prepojenia Z-V Autobusová stanica, Mojmírova, kriţovatka Vodárenská-Ţilinská, Díčova, kriţovatka so Štefánikovou, Fándlyho<br />
2.8.3 cyklotrasy Z-V súbeţne s MK Ţelezničná stanica, A.Hlinku, kriţovatka s Ţilinskou ulicou, A.Hlinku, Štúrova, Štefánikova<br />
2.8.4 cyklotrasy Z-V súbeţne s MK Vrbovská cesta, Nábr. Kolomana Fodora, Krajinská cesta<br />
2.8.5 cyklotrasy Z-V súbeţne s MK Cintorínska, Krajinská, Krajinský most, Kúpelný ostrov<br />
2.8.6 cyklotrasy Z-V súbeţne s MK Sídlisko Juh, Veterná<br />
2.8.7 cyklotrasy Z-V súbeţne s MK Bratislavská, Lesopark, Rekreačná ulica pri Váhu<br />
2.8.8 cyklotrasa východ a Severo - Juţná magistrála pozdĺţ Váhu: Pozdĺţ biskupického kanála, mestský park, Nábreţie I.Krasku, na hrádzi pod estakádou cesty II/499
STU v Bratislave, K-DOS, SvF Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany Návrh - 2010<br />
ÚGD mesta Piešťany – NÁVRH – etapizácia naliehavosti a postupu realizácie<br />
etapa 3. navrhované zámery prognózy ÚGD mesta Piešťany, r.2025<br />
por.č. názov popis navrhovaného riešenia<br />
3.1.1 B3 – Bulvár Bratislavská, úsek Krajinská - Teplická, medzi uzlami: 21-20-47<br />
3.1.2 B3 – bulvár Ţilinská, úsek Teplická - Mojmírova, medzi uzlami: 47-48-49 Detto, 4-pruh, MZ12/40<br />
3.1.3 B3 – bulvár Ţilinská, úsek Mojmírova – Vršok/Kláštorská, medzi uzlami: 49-62 Detto, MZ8,5/40<br />
3.2 B3 – bulvár Krajinská, medzi uzlami: 21-22-16-95-120-15 Reintegrácia pôvodného prieťahu cesty II/499 na bulvár spoločenských funkcií, MZ12/40 s pozdĺţnym parkovaním<br />
3.3.1 MK Severný most letisko Piešťany - Moravany, medzi uzlami: 198-193 ÚGD upresnil koridor v najuţšom mieste toku Váhu a Biskupického kanála<br />
3.3.2 Kriţovatka 198: I/61 / letisko / most B3 – MZ8/40, pripojenie areálu letiska<br />
3.3.3 Kriţovatka 193: severný most / Moravany Variant ÚGD pre zónu RKZ Moravany<br />
3.5.1 Privádzač D1 – Vrbovská MOK/Tesco - nadjazd, medzi uzlami: 40-122-39 Rozšírenie MK na 4-pruh<br />
3.5.2 MOK Tesco, uzol: 122 Zvýšenie kapacity jestvujúcej kriţovatky<br />
3.6 MK Dopravná, kriţovatky/uzly 44 a 45 Zvýšenie kapacity MK a cyklotrasy v profile, úpravy kriţovatiek a chodníkov<br />
3.7 Peší podchod v priestore ţelezničnej stanice Piešťany Predstaničný priestor a predĺţenie podchodu do zóny Za ţeleznicou – Obchodná<br />
3.8.1 C2 – obsluţná MK v koridore ţeleznica – sídlisko A.Trajana, medzi uzlami: 39-170-167-165 MO8/30 predĺţená za sídliskom A.Trajana po Bratislavskú, pripojenie na MUK za cintorínom<br />
3.8.2 Kriţovatka/uzol 165: Bratislavská za Kauflandom prestavba jestvujúcej kriţovatky - všetky smery<br />
3.9.1 PG48 Školská - pre uvoľnenie ulíc v CMZ Parkovacie garáţe pre obyvateľov a návštevy OV: kniţnica na Školskej, vstup z priečneho parkoviska<br />
3.9.2 PG60 Šafárikova - pre uvoľnenie ulíc v CMZ Parkovacie garáţe pre obyvateľov a návštevy OV: dvor gymnázia P.Coubertina, zapustená, s ihriskom na streche,<br />
3.9.3 PG180 Štúrova - pre uvoľnenie ulíc v CMZ Parkovacie garáţe pre obyvateľov a návštevy OV: za šport. halou P.Coubertina, vstup zo Štúrovej, zapustená + 2n.p.<br />
3.9.4 PG120 Nálepkova - pre uvoľnenie ulíc v CMZ Parkovacie garáţe pre obyvateľov a návštevy OV: pod trhoviskom, v rámci novej OV, napr. krytá trţnica<br />
3.9.5 PG100 nábreţie I.Krasku, pre uvoľnenie ulíc v CMZ Parkovacie garáţe pre obyvateľov a návštevy OV: za hotelom/LD Slovan/Royal,<br />
3.9.6 ZP90 K.Fodora - pre centrum mesta Záchytné parkoviská pre návštevníkov VOV, a rekreantov<br />
3.9.7 ZP450 Nálepkova - pre centrum mesta Záchytné parkoviská pre návštevníkov: súčasť novej PF zástavby<br />
3.10.1 Cyklotrasy: západ a S-J magistrály: Ţelezničný most cez potok Dubová, pozdĺţ trate, AS - Dopravná ulica, pod nadjazdom uzol 39 k Sídlisku A. Trajana<br />
3.10.2 Cyklotrasy: západ a S-J magistrály: Potok Dubová-Sever - Obchodná ulica, Vrbovská cesta, Kocurice, pozdĺţ telesa ţelezničnej trate smer Vrbové
STU v Bratislave, K-DOS, SvF Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany Návrh - 2010<br />
ÚGD mesta Piešťany – NÁVRH – etapizácia naliehavosti a postupu realizácie<br />
etapa 4. zámery výhľadového rozvoja mesta Piešťany do kontaktnej krajiny<br />
por.č. názov popis navrhovaného riešenia<br />
C2 – obsluţná MK v koridore ţeleznica – nová zóna bývania juh-Bratislavská cesta, medzi Pripojenie na Bratislavskú aj Dopravnú smer stanica, skrátenie jázd na stanicu , do centra a na sever mesta<br />
4.1 uzlami: 167-150<br />
4.2 Garáţe Bratislavská - medzi sídliskom a ţeleznicou ako protihluková ochrana bývania - nové sídlisko<br />
4.3 cesta II/507 Benátky - pod Červenou Veţou, úsek medzi uzlami: 68-128-69-73 B2- MZ11,25/40 zvýšenie kapacity z dôvodu NKC Moravany a rozvojom podľa UP obce Banka<br />
4.4.1 Preloţka cesty II/507 Banka, medzi uzlami: 73-71 Preloţka z dôvodu RKZ Moravany, úsek Dominova alej – Červená Veţa<br />
4.4.2 Bulvár Moravany, medzi uzlami: 71-197-193 Zámer ÚP-O Moravany, z dôvodu NKC=RKZ<br />
4.5<br />
MUK 80: D1/499 Vrbovská, úsek medzi uzlami: 40-80<br />
Odľahčenie diaľničného privádzača prestavbou jestvujúcej MUK doplnením okruţnou kriţovatkou v priestore Tesla/ČSPL<br />
4.6 D1 – Horná Streda/cesta I/61, uzol 103 dobudovanie vetvy MUK: smer Bratislava - Piešťany<br />
4.7 Variant preloţky I/61 namiesto (2.1.9–2.1.10) Odľahčenie diaľničného privádzača, podjazd ţel.trate<br />
4.8 Alternatíva MUK D1 Prestavba jestvujúcej MUK na kolektor pri rozvoji mesta do regionálnej zóny za ţelezničnou traťou – Mikušová<br />
4.9.1 Vlečka Horná Streda – letisko Alternatíva bezkolízneho pripojenia polyfunkčnej zóny letisko a rekreačné prístavisko,<br />
4.9.2 Ţelezničná zastávka Letisko Piešťany Atraktivizovanie územného potenciálu koridoru letisko – Biskupický kanál – rekreácia medzihrádzového priestoru Váhu<br />
4.9.3 prístavné móla osobnej rekreačnej lodnej <strong>dopravy</strong> letisko, VHP, kolonádový most, lodenica, 2xRatnovce
STU v Bratislave, K-DOS, SvF Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany Návrh - 2010<br />
Bratislava, 31.03.2010<br />
str. 1<br />
poznámky<br />
MK Teplická, úsek Kollárova - Bratislavská<br />
detto<br />
Podľa PD<br />
Dva varianty ÚGD, detaily: prieťah I/61<br />
dopracovať v rámci PD Teplická<br />
Nová PD<br />
Podľa DUŠ I/61<br />
Podľa platného ÚP-O Piešťany<br />
Podľa platnej ÚPD, treba PD<br />
CEMOS<br />
ÚGD, DUŠ I/61<br />
treba PD<br />
treba štúdiu<br />
Treba novú PD<br />
Treba novú PD<br />
Treba novú PD<br />
podľa štúdie potoka Dubová<br />
podľa štúdie potoka Dubová
STU v Bratislave, K-DOS, SvF Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany Návrh - 2010<br />
Treba novú PD<br />
poznámky<br />
str. 2<br />
treba štúdiu<br />
Poţiadavka Leteckého Úradu<br />
Treba novú PD<br />
Treba novú PD<br />
doriešiť v rámci EIA cesta II/499<br />
detto<br />
CEMOS+ UGD<br />
doriešiť v rámci EIA cesta II/499<br />
CEMOS: II/499<br />
CEMOS: II/499<br />
CEMOS, podľa UP obce Banka<br />
Treba novú PD<br />
Treba novú PD<br />
Treba novú PD<br />
kompenzácie výstavby cesty II/499<br />
súčasť IZ<br />
súčasť IZ<br />
súčasť nového IZ<br />
zhodnotenie plochy radových garáţí<br />
súčasť IZ<br />
Treba novú PD<br />
súčasť prestavby priestoru<br />
súčasť IZ<br />
súčasť IZ<br />
Treba novú PD
STU v Bratislave, K-DOS, SvF Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany Návrh - 2010<br />
Potreba štúdie<br />
Potreba štúdie<br />
Potreba štúdie<br />
poznámky<br />
str. 3<br />
Potreba štúdie<br />
podľa UP Moravany<br />
Potreba štúdie<br />
ÚPN Moravany<br />
úloha NDS a SSC<br />
úloha NDS a SSC<br />
treba PD<br />
súčasť riešenia priestoru, komplexná štúdia<br />
treba PD<br />
treba PD<br />
treba PD<br />
treba PD<br />
treba PD<br />
súčasť riešenia priestoru, nový IZ<br />
IZ<br />
treba PD<br />
súčasť riešenia priestoru, nový IZ<br />
treba PD<br />
treba PD
STU v Bratislave, K-DOS, SvF Územný <strong>generel</strong> <strong>dopravy</strong> mesta Piešťany Návrh - 2010<br />
poznámky<br />
str. 4<br />
podmienené rozvojom<br />
súvisí s rozvojom<br />
TSK a SSC<br />
TSK a súkromný investor<br />
Akt. ÚP-O<br />
Varianty ÚGD aj CEMOS<br />
po prekročení kapacity uzlu na I/61<br />
študované na úrovni scenárov<br />
Variant CEMOS<br />
podmienené rozvojom<br />
podmienené rozvojom<br />
prípadne uţ v 2.-3. etape