lab. vaje - Pedagoška fakulteta
lab. vaje - Pedagoška fakulteta
lab. vaje - Pedagoška fakulteta
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Modul 6: Svetloba, senca in barve – didaktična obravnava – <strong>vaje</strong><br />
Zamisli in izkušnje otrok o svetlobi<br />
1. Razkrivanje idej:<br />
• Zapišite nekaj teles, ki oddajajo svetlobo. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
• Kakšne barve naj bo telo (predmet), da bo bolje viden v svetlem (temnem prostoru)? . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
• Zakaj se pred nevihto stemni?<br />
• Kdaj in kje nastanejo sence?<br />
• Poglejte na uro. Zakaj jo lahko vidite?<br />
2. Zakaj predmete vidimo?<br />
Pripomočki: temna soba, svetilka, predmet, zaslon ali naravna ovira<br />
Da predmet vidimo, so potrebni trije pogoji: izvir svetlobe, predmet in oko. Svetloba, ki jo oddaja svetilo, se na<br />
predmetu odbije in če odbita svetloba pade v oko, potem predmet vidimo.<br />
V očesu so štiri različne za svetlobo občutljive celice: paličice in tri vrste čepkov. Paličice vzburi že en sam<br />
svetlobni delec (foton), za vzburjanje čepkov je potrebnih 1000 fotonov. Ponoči je svetloba šibka, zato se<br />
vzburijo le paličice in vse vidimo sivo (ponoči je vsaka krava črna).<br />
Vaja: Izberite predmet (škatlo). Kako bi pokazali vsakega od naštetih treh pogojev, ki morajo biti izpolnjeni,<br />
da predmet vidimo? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Opazovanje barvnih škatel<br />
Pripomočki: večja škatla s pokrovom in majhno luknjico na prednji strani. V njej so barvne škatlice.<br />
Poglejte skozi luknjico. Kaj vidite? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Počasi dvigujte pokrov škatle tako, da pade avnjo le malo svetlobe. Kaj opazite? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Svetloba se širi premočrtno<br />
Primer A:<br />
Pripomočki: svetilo, tulci, škatle, palica na podstavku (ali delo zunaj), zaslonko (valj z zarezo in pokrovom), za vsak<br />
par po dva zaslona z majhnimi odprtinami, plastenka z vodo za škropljenje, rebraste cevi ali cevi, ki se lahko ukrivijo.<br />
1. Na sredino sobe postavimo svetilo. Tulec usmerite tako, da boste skozenj videli svetilo. Tulci naj ležijo na mizi.<br />
Kako so razporejeni tulci vseh opazovalcev? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
2. Ali vidite svetilo, če tulec (cev) nekoliko upognete? Zakaj? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
3. Postavite prvi zaslon z luknjico tako, da boste skozi luknjico videli svetilo. Pred zaslon (v razdalji nekaj centimetrov<br />
postavite še drug zaslon. Kje mora biti odprtina, da vidite svetilo? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Kaj lahko iz tega sklepate? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Opomba: Svetlobni curek (žarek) je lepo viden, če vmesni prostor med obema zaslonoma poškropimo z vodo.<br />
N. R., Doizobraževanje učiteljev naravoslovja v 6. in 7. raz. 9-letne OŠ, fizika, Pedagoška <strong>fakulteta</strong>, Ljubljana, april 2003 1
4. Na svetilo postavite tulec z zarezo. Kdo še vidi svetilo? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
5. Ugasnite svetilko. Ali jo vidite? Zakaj? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
6. Ali bi ugasnjeno svetilko videli v temni sobi? Zakaj . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Primer B:<br />
Pripomočki: škatla s tremi luknjami in pokrovom (vse luknje morajo biti na isti višini), zrcalo, svetilo.<br />
a) Na skici označite pričakovano pot svetlobe. Kje mora biti oko, da svetlobo vidimo. Kakšno vlogo ima zrcalo?<br />
Slika k vprašanju a).<br />
Slika k vprašanju b).<br />
b) Na sliki označite pričakovano pot svetlobe. Kje mora biti oko, da svetlobo vidimo? Kakšno vlogo ima zrcalo?<br />
Svojo napoved preverite s poskusom.<br />
Žarke rišemo z ravnimi črtami, smer širjenja nakažemo s puščico.<br />
Prosojnost in prozornost<br />
Pripomočki: ploščice (zbirka).<br />
Razvrstite ploščice na za svetlobo prepustne in neprepustne.<br />
Kako ste definirali prepustnost? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Primerjajte svojo razvrstitev z razvrstitvami ostalih skupin. Ali se razlikujejo? Zakaj? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Komentar: prozorne snovi odbijejo in vpijejo le majhen del svetlobe, ki pade nanje. Skoraj vse gre skoznje. Prosojne<br />
snovi prepuščajo svetlobo, vendar se po prehodu skozi tako snov svetloba razprši. Prosojnost lahko določamo tako,<br />
da gledamo, kako vidimo svoj prst. Pri tem je pomembno od kod prihaja svetloba in kako daleč od plošče, za katero<br />
določamo prosojnost, je prst in kako daleč od oči je ploščica.<br />
Sipanje svetlobe<br />
Pripomočki: steklena kadička (ali plastenka), barva za živila, malo mleka.<br />
V kadičko nalijte barvo za živila. Svetilko postavite ob manjšo ploskev. Poglejte od spredaj v svetilko, nato pa še od<br />
strani. Kaj opazite? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Poskus lahko naredimo tudi z vodo in vanjo kanemo nekaj mleka. Poglejte proti sončni svetlobi. Kaj opazite? . . . . . .<br />
Komentar: na poti skozi atmosfero se modra svetloba siplje bolj kot rdeča. Modra svetloba je na molekulah zraka<br />
razprešena sončna svetloba. Ob sončnem zahodu je pot žarkov daljša kot čez dan. Modra svetloba se razprši in v<br />
žarkih zahajajočega Sonca ostane pretežno le še rdečkasta svetloba.<br />
N. R., Doizobraževanje učiteljev naravoslovja v 6. in 7. raz. 9-letne OŠ, fizika, Pedagoška <strong>fakulteta</strong>, Ljubljana, april 2003 2
Sence<br />
Pripomočki: dve svetilki (brez zrcal), dve figuri na palički (mačka), temen prostor z navpičnim zaslonom (zid).<br />
Lega in velikost sence<br />
• Prižgite svetilko in prednjo postavite mucka. Kakšna je senca? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
• Svetilko držite pri miru.<br />
Premikajte mucka navzdol. Kaj se dogaja s senco? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Premikajte mucka navzgor. Kaj se dogaja s senco? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Premikajte mucka v levo (desno). Kaj se dogaja s senco? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
• Držite mucka na miru.<br />
Premikajte svetilko navzgor. Kaj se dogaja s senco?<br />
Premikajte svetilko navzdol. Kaj se dogaja s senco?<br />
Premikajte svetilko v levo (desno). Kaj se dogaja s senco?<br />
• Kako bi opisali spremembe? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Opredelite neodvisno in opisno (odvisno) spremenljivko. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Kakšen učinek ima neodvisna spremenljivka na opisno? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Število senc<br />
Delajte v parih. Izvedite poskuse in izpolnite tabelo. Narišite in opišite poskuse.<br />
št. svetilk število muc število senc<br />
Na zaslonu naredite naslednje prizore:<br />
• Dve enako veliki mucki gresta druga za drugo. Kaj potrebujete?<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
• Mala muca hodi za veliko muco. Kaj potrebujete? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
• Dve enako veliki muci se gledata. Kaj potrebujete? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
• Velika muci vodi tri male muce. Kaj potrebujete? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Prve tri prizore lahko naredimo na dva načina (dve svetilki in ena muca, ali dve muci in ena svetilka). Poskusite obe<br />
možnosti.<br />
Sence v naravi<br />
Pripomočki: daljša palica. Delo zunaj (v naravi).<br />
Zapičite palice v zemljo tako, da ne bodo metale sence na vodoravna tla. Kakšna je medsebojna lega palic? . . . . . . . .<br />
Kaj lahko iz tega sklepate? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Kako narišemo senco palice? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
N. R., Doizobraževanje učiteljev naravoslovja v 6. in 7. raz. 9-letne OŠ, fizika, Pedagoška <strong>fakulteta</strong>, Ljubljana, april 2003 3
Risanje senc<br />
Risanje senc, ki jih meče na (tla) zid palica osvetljena z eno ali dvema svetilkama.<br />
Narišite senco palice.<br />
Imamo dve svetili. Narišite senci.<br />
N. R., Doizobraževanje učiteljev naravoslovja v 6. in 7. raz. 9-letne OŠ, fizika, Pedagoška <strong>fakulteta</strong>, Ljubljana, april 2003 4
Palico zapičimo pravokotno v tla. Smer sončnih žarkov kaže puščica. Zraven narišite še senco iste palice popoldan.<br />
Barve<br />
Naredimo mavrico<br />
Pripomočki: kadička, zrcalo, podložki, voda, zaslonka (dva kartona), dva grafoskopa, očala s filtri.<br />
Na mizo postavite kadičko, vanjo položite zrcalo (približno pod kotom 45 ◦ ), podložite zrcalo, da se ne prevrne. Na<br />
grafoskop postavite dva kartona tako, da bo nastala ozka reža. Usmerite curek svetlobe na zrcalo (na vodni klin) in<br />
opazujte mavrico.<br />
Nadenite si očala s filtri. Kaj opazite, ko gledate skozi očala z zelenim filtrom? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Kaj opazite, ko gledate skozi očala z rdečim filtrom? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Prepognite očala tako, da boste gledali skozi oba filtra hkrati. Kaj opazite? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Odboj<br />
Pripomočki: barvast papir (rdeč, zelen, moder), bel zaslon, svetilka, zaslonka za svetilko.<br />
Predmete vidimo rdeče zato, ker odbijajo največ rdeče svetlobe.<br />
Posvetite na list papirja, ki je na mizi. Postavite zaslon kot kaže slika. Kaj opazite na zaslonu, če svetite na:<br />
• rdeč papir . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
• moder papir . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
• zelen papir . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Zakasnele barvne slike<br />
Pripomočki: Na list papirja narišite živordečo barvno liso (ali pa glejte v rdeč kartonček). Po približno eni minuti<br />
pogljete na belo steno ali bel zaslon. Kaj opazite? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Vidimo komplementarno barvo.<br />
N. R., Doizobraževanje učiteljev naravoslovja v 6. in 7. raz. 9-letne OŠ, fizika, Pedagoška <strong>fakulteta</strong>, Ljubljana, april 2003 5
Barvno ozadje<br />
Kako vidimo barve je odvisno tudi od tega, kakšno je ozadje.<br />
Delna barvna slepota<br />
Vzemite v roke nekaj barvnih svinčnikov in jih dajte za hrbet. Glejte predse in počasi izza hrbta potegnite enega izmed<br />
barvnih svinčnikov. Glejte naravnost in počasi premikajte svinčnik v vidno polje. Ko zagledate svinčnik, ustavite roko.<br />
Katere barve je svinčnik?<br />
Navadno tega ne ugotovimo, ker so čepki razporejeni okrog sredine mrežnice.<br />
Mešanje barv<br />
Aditivno - seštevalno mešanje barv<br />
Pripomočki: svetilke, barvni filtri, nekaj predmetov (barvni liki in barvni žetoni).<br />
Osnovne barve (primarne barve) so: rdeča, modra in zelena (RGB sistem).<br />
Barve lahko seštevamo tako, da svetlobne curek usmerimo na isto mesto na zaslonu ali pa postavimo posamezne<br />
pike dovolj blizu skupaj (televizija oziroma vrtenje vrtavk). Barvam, ki jih dobimo z mešanjem dveh osnovnih barv,<br />
pravimo sekundarne barve. Sekundarne barve so: cian (modra), magenta (rdeča) in rumena.<br />
1. Na svetilko pritrdite moder filter. Kaj opazite na zaslonu? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
N. R., Doizobraževanje učiteljev naravoslovja v 6. in 7. raz. 9-letne OŠ, fizika, Pedagoška <strong>fakulteta</strong>, Ljubljana, april 2003 6
2. Med svetilko in zaslon postavite rdeč filter. Kaj opazite?<br />
3. Na drugo svetilko pritrdite zelen filter. Kakšen je zdaj zaslon?<br />
4. Usmerite obe svetili tako, da bosta curka padala na isto mesto. Kaj opazite? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
5. Med obe svetili postavite predmet tako, da boste na zaslonu dobili dve senci. Kakšni sta? . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
6. Enega od filtrov odstranite. Kaj opazite? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Ena od senc je osvetljena le z zeleno svetlobo (če imate zelen filter), druga senca bi morala biti siva, barvno<br />
nasprotje pa povzroči, da je videti rdečkasta.<br />
Shematično prikažimo, kaj prepuščajo posamezni filtri, če nanje pade bela svetloba - mešanica rdeče, modre in zelene<br />
svetlobe - primarnih seštevalnih barv)<br />
Posvetite z obema svetiloma, na katerih so posamezni filtri, na isto mesto na zaslonu in izpolnite tabelo:<br />
rdeča + zelena =<br />
modra + zelena =<br />
rdeča + modra =<br />
Kaj se zgodi, če na isto mesto na zaslonu usmerimo tri curke: rdečega, zelenega in modrega? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Kje uporabljamo tako seštevanje barv? Pri likovni vzgoji rečejo temu seštevanje barvnih svetlob.<br />
Barvne vrtavke<br />
Pripomočki: vrtavke, Benhamove vrtavke, barvni krogi, mešanje z belo barvo in mešanje s črno barvo.<br />
Najprej na vrtavke položimo barvne kroge z dvema barvama kot kažejo slike.<br />
N. R., Doizobraževanje učiteljev naravoslovja v 6. in 7. raz. 9-letne OŠ, fizika, Pedagoška <strong>fakulteta</strong>, Ljubljana, april 2003 7
Odgovorite na naslednja vprašanja:<br />
• Katere barve vidite v posameznem primeru? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
• Ali je barva odvisna od velikosti posameznih izsekov? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
• Kaj se zgodi, če je večji del kroga pobarvan z isto barvo? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
• Kaj se zgodi, če imate samo belo in črno pobarvane krožne izseke? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
• Kaj se zgodi, če se vrtavka vrti hitreje (počasneje)? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Potem pa pustimo vmes še bele oziroma črne površine. Zavrtimo še Benhamovo vrtavko. Vidimo rdeče kroge znotraj<br />
in modre bolj zunaj. Bela in črna področja se zelo hitro menjavajo. Črno bele spremembe zaznavajo tako paličice<br />
kot čepki. Časovna ločljivost treh tipov čepkov (odzivni čas) je različna. Zato pride do neuravnovešenih zaznav, ki<br />
ustvarjajo občutek barve.<br />
Subtraktivno – odštevalno mešanje barv<br />
Pripomočki: barvne folije (magenta (rdeča), cian (modra), rumena, barvni kartončki, barvna okna (zbirka Nathan).<br />
Osnovne (ali primarne barve) so magenta, cian in rumena.<br />
Mešanje primarnih snovnih barv.<br />
Kaj opazite na slikah in tabeli? Seštevanje<br />
primarnih odštevalnih barv (snovne barve) da<br />
primarne seštevalne (ali svetlobne) barve. Na<br />
levi sliki so s puščicami povezane komplementarne<br />
barve. Komplementarna barvna filtra ne<br />
prepuščata svetlobe.<br />
Slikamo<br />
Pripomočki: Air Brush, barvni flomastri:<br />
V držalo pritrdite flomaster in stiskajte brizgalko. Brizgajte iz razdalje 5 - 8 cm od lista papirja. Poglejte kaj se zgodi,<br />
če se barvne pike prekrijejo.<br />
N. R., Doizobraževanje učiteljev naravoslovja v 6. in 7. raz. 9-letne OŠ, fizika, Pedagoška <strong>fakulteta</strong>, Ljubljana, april 2003 8
Barve tankih plasti<br />
Pripomočki: kadička, voda, lak za nohte, črn papir (nekoliko hrapav).<br />
Lepe barvne lise lahko opazujemo na maščobnih cinkih, ki plavajo na juhi, na oljnih madežih na lužah, pa tudi na<br />
tanki plasti laka za nohte.<br />
Na vodno gladino kapnemo lak za nohte. Počakamo, da se razleze, potem pa plast laka previdno pobremo s papirjem.<br />
Svetloba kot energija<br />
Pripomočki: dva pločevinasta lončka (eden naj bo črn), voda, termometer.<br />
Na sončno stran sobe postavimo dva lončka z enako količino vode in enako začetno temperaturo. Lončka skrbno<br />
obrišemo, da nista mokra. Izmerimo začetno temperaturo. Merimo temperaturo vsakih nekaj minut in zapisujemo<br />
rezultate v tabelo.<br />
Čas črni beli<br />
(min) temp. temp<br />
Sončna celica<br />
Pripomočki: sončna celica, merilnik toka in napetosti, absorbcijski filtri, palice.<br />
Izmerite napetosti in tokove pri osvetljevanju sončne celice z belo svetlobo. Z absorbcijskimi filtri spreminjajte osvetljenost<br />
sončne celice. Rezultate prikažite s tabelo in grafom.<br />
Filter 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100%<br />
Napetost (V)<br />
Tok (A)<br />
Delo na prostem<br />
Pripomočki: parabolično zrcalo (avtomobilski žarometi ali iz baterije), termometer, zbiralna leča.<br />
Skozi odprtino v paraboličnem zrcalu potisnite termometer. Bučka alkoholnega termometra (ali občutljivi del digitalnega<br />
termometra) naj bo v gorišču zrcala. Opazujte, kako raste temperatura termometra. Kaj kaže termometer? . . . . .<br />
Kje merimo temperaturo zraka? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Termometer postavite v gorišče zbiralne leče. Opazujte, kako raste temperatura termometra.<br />
N. R., Doizobraževanje učiteljev naravoslovja v 6. in 7. raz. 9-letne OŠ, fizika, Pedagoška <strong>fakulteta</strong>, Ljubljana, april 2003 9
Igre z zbirko Nathan<br />
Osnovne barve filtrov so take, kot pri odštevalnem mešanju barv.<br />
Rdeč (magenta) pigment vpija (absorbira)<br />
zeleno svetlobo, in odbija rdečo in modro<br />
svetlobo.<br />
Moder pigment (cian) absorbira rdečo<br />
svetlobo in odbija zeleno in modro svetlobo.<br />
Rumen pigment absorbira modro svetlobo<br />
in odbija zeleno in rdečo svetlobo.<br />
Barvni krog, ki ga uporabljajo slikarji ima nekoliko drugačne odtenke barv. Prav tako se to zgodi pri tiskanju na<br />
tiskalnike. (Glejte zadnjo sliko barvnega kroga.)<br />
Barvni loto<br />
Pripomočki: kvadratni kartončki različnih barv in odtenkov (32), 8 enobarvnih kartonov (s štirimi oddtenki iste<br />
barve).<br />
Pravila igre: 2 do 8 igralcev<br />
Med igralce razdelimo enako število kartonov z odtenki iste barve (ni potrebno razdeliti vseh kartonov).<br />
Ostale kvadratne kartončke položimo (z barvno stranjo navzdol) na mizo in jih pomešamo. Vsak igralec dvigne<br />
kvadratni kartonček, ga pokaže in poimenuje barvo. Tisti, ki ga lahko položi na svoj karton ga vzame. Kdor prvi<br />
prekrije karton je zmagovalec.<br />
Igra z barvnimi folijami<br />
Pripomočki: 36 barvnih folij (12 modrih (cian), 12 rdečih (magenta), 12 rumenih) 1 igralna kocka 6 plastičnih map z<br />
žepki.<br />
Najprej se s folijami poigramo. Vzamemo v roke rdečo (rumeno, modro) folijo in pogledmo skoznjo (proti svetlobi).<br />
Nato sestavljamo po dve in dve foliji in pogledamo skoznji proti svetlobi.<br />
N. R., Doizobraževanje učiteljev naravoslovja v 6. in 7. raz. 9-letne OŠ, fizika, Pedagoška <strong>fakulteta</strong>, Ljubljana, april 2003 10
Ponovimo, kaj dobimo, če sestavimo:<br />
rumena + (cian) modra = . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
(magenta) rdeča + (cian) modra = . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
(magenta) rdeča + rumena = . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Uvodne <strong>vaje</strong>:<br />
Profesor (ali učenec) pripravi barvna okna v plastične žepke tako, da je nepobarvani del zgoraj. Potem vstavi v drugi<br />
žep (nad barvnim oknom) enega od filtrom, ki je potreben za sestavo ustrezne barve okna. Učenci potem pogledajo<br />
kakšne barve je okno, potem vstavijo še tisti filter, ki bo skupaj s prejšnjim dal ustrezno barvo.<br />
Vsako barvo je možno dobiti na dva načina (rumena + cian = cian + rumena)<br />
Pravila igre: za 1 do 6 igralcev.<br />
Učitelj pripravi ustrezno število plastičnih map (lahko že z eno od folij). Vsak igralec dobi 3 do 6 barvnih folij<br />
(različnih barv). Igralec, ki je na vrsti, meče kocko, Na kocki se pojavi barvna pika. Igralec pogleda okna v mapah,<br />
poišȩ ustrezno okno, obrne mapo in v žep vloži ustrezno folijo. Pravilnost izbire ugotovi tako, da zopet obrne mapo<br />
in pogleda proti svetlobi, če je sestavil pravo barvo. Če ni pravilno sestavil, mora filter odstraniti in počakati, da zopet<br />
pride na vrsto. Tisti, ki prvi zapolni vse žepe je zmagovalec.<br />
Barvni krog<br />
Pripomočki: Barvni krog, kartoni s kvadrati v dveh barvah (3 z odtenki, 3 brez, kvadratni kartončki, ki so označeni z<br />
belim O (15 kartončkov).<br />
Uvodna igra<br />
Barvne kartone (z vsemi obarvanimi kvadrati) staknemo tako, da se barve na konceh ujemajo (konec prvega kartona<br />
prekrijemo z začetkom drugega, da nimamo dveh enako obarvanih kvadratov). Primerjamo razporeditev barv na<br />
barvnem krogu in na kartončkih. Na barvnem krogu ponovimo pojme: primarna barva, komplementarna barva, kako<br />
dobimo posamezne barvne odtenke na barvnem krogu.<br />
Pravila igre<br />
(1 do 3 igralci).<br />
Lažji nivo: vsak igralec dobi karton (z vsemi barvnimi kvadrati). Kvadratne kartončke postavimo na mizo. Igralec, ki<br />
je na vrsti, zavrti kazalec na barvnem krogu. Poišče ustrezni kartonček in ga položi na svoj karton. Če ni ustreznega<br />
kartončka ali pa vzame napačnega, mora počakati, da pride na vrsto. Zmaga tisti, ki prvi pokrije vse kvadratke.<br />
Težji nivo: razdelimo kartone, ki imajo pobarvana le kvadratka na konceh. Ostalo je enako kot prej.<br />
Komplementarne barve: Na barvnem krogu poiščite primarne in sekundarne barve ter njihove komplementarne<br />
barve. Sestavite ustrezne filtre in poglejte, kaj vidite, če pogledate skoznje proti svetlobi.<br />
Literatura<br />
• Internet: www.minolta.com<br />
• Leopold Mathelitsch: Narava in fizika, DZS, 1995<br />
• Zbirka Narthan, Atelier Couleurs, Pariz<br />
N. R., Doizobraževanje učiteljev naravoslovja v 6. in 7. raz. 9-letne OŠ, fizika, Pedagoška <strong>fakulteta</strong>, Ljubljana, april 2003 11