I. INTERPRETÃCIA BÃSNICKÃHO TEXTU KAMIL ... - ORG Komensky
I. INTERPRETÃCIA BÃSNICKÃHO TEXTU KAMIL ... - ORG Komensky
I. INTERPRETÃCIA BÃSNICKÃHO TEXTU KAMIL ... - ORG Komensky
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
I. INTERPRETÁCIA BÁSNICKÉHO <strong>TEXTU</strong><br />
<strong>KAMIL</strong> PETERAJ<br />
VTESANÉ DO VĹN<br />
Na breh si raz dvaha neznámi sadli,<br />
mysliac, že piesok aj more, všetko im patrí.<br />
Lebo láska, ako všetko tajomné a nepoznané,<br />
čo spája to sypké s večným a mieša peny slané,<br />
rada šepká: len poďte ďalej a ponorte si do vĺn dlane.<br />
A tak tí dvaja, čo vstúpili tam a veslovali roky,<br />
vrátiť sa nemohli, rozbil sa im čln,<br />
no predsa tým morom prešli ako zdá sa toľkí –<br />
vedia: láska je večné lákanie vĺn.<br />
Kto neskúsil, čo všetko môžu vlny,<br />
kto nehltal tú slanú vodu a neschytal ich údery,<br />
možno prežil veľa, no nevypil svoj pohár plný,<br />
a preto ťažko tomu, čo je láka, uverí.<br />
Nepreplával more, možno plytkú mláku,<br />
nedržal sa slamky, nedíval sa Pán Boh na neho.<br />
Lásku spoznal ten, čo v búrke sám na vraku<br />
našiel druhý breh a zachránil ju v srdci toho druhého.<br />
Takto je to do vĺn vtesané a nik nevie dôvody.<br />
Dovalí sa ďalšia vlna k brehu a s ňou nás to ďalej zahodí.<br />
Peteraj, Kamil: Čo sa šeptá dievčatám. Bratislava: Ikar, a. s., 2007. s. 74 – 75<br />
• Interpretujte básnický text od Kamila Peteraja Vtesané do vĺn na základe formálnych,<br />
tematických a jazykových signálov.<br />
• Zamyslite sa nad nadpisom básne.<br />
• Všímajte si významové jadro básne.<br />
• V každej strofe nájdite lexikálne polia. Ktoré sú spoločné? Ide v nich o určitý vývoj alebo<br />
sú významovo úplne rovnaké?<br />
• Formulujte tému a motívy básne na základe lexikálnych polí.<br />
• Všimnite si kompozíciu básne z hľadiska účasti alebo neúčasti básnického subjektu.<br />
• V interpretácii básnického textu sa môžu odrážať vlastné úvahy a pocity, ktoré vo Vás<br />
básnický text vyvolal.
II.<br />
HODNOTA RODINY A PROBLEMATIKA ADOPTOVANÝCH DETÍ<br />
V SÚČASNOSTI<br />
„Manželia Elena a Peter mali na rozdiel od mnohých ostatných párov šťastie. Ich trápenie<br />
s úradmi a súdmi trvalo „len“ osem mesiacov. Na adopciu sa prihlásili vlani vo februári.<br />
V októbri si Adamka odviezli domov. Ani oni sa nevyhli byrokracii. Vyše dvoch mesiacov<br />
ubehlo, odkedy dieťa prvýkrát videli, požiadali o osvojenie a súd rozhodol. „Keď to<br />
porovnávam s inými rodičmi, tak je to super, ale keď to porovnávame so životom a vývojom<br />
dieťaťa, tak je to hrozné. Každá matka vie, čo sa vyvinie za dva mesiace u bábätka, alebo aj<br />
pokazí.“ Adamko sa v porovnaní s inými deťmi dostal z domova rýchlo aj preto, že jeho<br />
budúci rodičia nemali požiadavky, aké dieťa si chcú osvojiť. Predstavovali si len, aby bolo<br />
zdravé a do ôsmich mesiacov. „Nechceli sme robiť rozdiely. Šancu musia dostať všetky deti,“<br />
hovorí Alena. „Bolo mi jasné, že ak si napíšeme, že je nám to jedno, tak nám asi ponúknu len<br />
rómskych chlapcov.“ Rodičov, ktorí si „deti vyberajú v domovoch ako jablká v Tescu“,<br />
neodsudzuje. Hovorí, že vo výbere dieťaťa, o ktoré sa rodičia budú starať celý život, musí byť<br />
sloboda. „Každý predsa vie, čo vydrží a na čo má.“<br />
Manželia sa zhodli, že výchovu rómskeho dieťaťa „s Božou pomocou“ zvládnu. „Žiaľ, môj<br />
otec sa s tým nevie zmieriť. S mamou som si to vydiskutovala, on to spracúva.“ Mame<br />
povedala, že buď Adamka prijme, alebo bude mať len jednu babičku, keďže manželovi<br />
rodičia s ním žiadne problémy nemali. Zatiaľ sa zdá, že to zabralo.<br />
Elena hovorí, že obdobie, kým na syna čakali, bolo ťažké, avšak to najťažšie prišlo<br />
s príchodom dieťaťa. „Keď je žena tehotná, tak vie, že zhruba o deväť mesiacov to príde. Ale<br />
pri adopcii sa to predpokladať nedá. Dieťa nenosíte deväť mesiacov v sebe a zrazu ho máte<br />
doma. Má rok a váži 9,5 kila.“ Počiatočné problémy už prekonala. „Treba to vydržať. Aj tie<br />
ťahanice so súdmi a úradmi. Povzbudzujem ostatných, aby sa ozvali a aj sťažovali. Aj úrady<br />
a súdy potrebujú dostať spätnú väzbu, veď ony slúžia nám!“<br />
Spracujte uvedené otázky na základe príspevku:<br />
• Prečo je rodina pre dieťa dôležitá?<br />
• Čo dieťa naozaj potrebuje?<br />
http://www.sme.sk/c/3799685/adopcia-je-stale-drina.html; 12.02.2010<br />
• So starostlivosťou o dieťa súvisia aj základné potreby, ktoré sú pre vývoj dieťaťa<br />
dôležité. Ktoré základné potreby sú pre vývoj dieťaťa dôležité?<br />
• Prečo niektoré deti nemôžu vyrastať vo vlastnej rodine? Čo prežívajú deti,<br />
ktoré stratili rodinu?<br />
• Aká je cesta k prijatiu dieťaťa?<br />
• Ktorá mimovládna organizácia na Slovensku sa výhradne zameriava na oblasť<br />
náhradnej rodinnej starostlivosti? Ktoré formy náhradnej starostlivosti ešte poznáme?
III.<br />
INTERPRETÁCIA PROZAICKÉHO <strong>TEXTU</strong><br />
PAVOL RANKOV<br />
STALO SA PRVÉHO SEPTEMBRA (ALEBO INOKEDY)<br />
„Na konci tridsiatych rokov dvadsiateho storočia sa len zopár malých miest<br />
v Československej republike mohlo pochváliť vlastným kúpaliskom. Levice k nim patrili.<br />
Keďže prvý september 1938 bol slnečný deň, boli na kúpalisku takmer všetci. Dospelí<br />
s deťmi i bez detí, mládež aj starci, Levičania aj ľudia z okolitých dedín, Maďari, Slováci,<br />
Česi, Židia, Cigáni, rodina Nemca Barthela aj Bulhara Rankova. Boli tu demokrati, liberáli,<br />
konzervatívci, monarchisti, socialisti, nacionalisti, komunisti aj fašisti. Len anarchista Varga<br />
bol v Španielsku. Na kúpalisku nechýbali ani Peter, Honza a Gabriel. S očami prižmúrenými<br />
proti lúčom popoludňajšieho slnka sedeli na betónovom múriku a hompáľali nohami. Občas<br />
vypľuli hustú slinu, aká sa tvorí vo vysušených ústach. Tešili sa z voľného popoludnia prvého<br />
dňa školského roku, keď ešte nedostali domáce úlohy, a obdivovali spolužiačku Máriu<br />
Belajovú. Malá krásavica sedela s rodičmi a mladším bratom Jurkom neďaleko od nich.<br />
Dievča mávalo zvyčajne vlasy zviazané do mocného copu, ktorý pripomínal konský chvost,<br />
ale teraz sa mu v hustých prameňoch voľne sušili.– Vlasy barvy lúčneho medu, – skonštatoval<br />
Honza. Honza občas čítaval zamilované romániky, ktoré si kupovala jeho sestra. Naposledy to<br />
bol príbeh s názvom Záchvěvy srdcí. Peter s Gabrielom sa už zmierili s tým, že si ich kamarát<br />
od spisovateľov požičiava prirovnania, ktorými potom opisuje Máriinu krásu. Oni sami by to<br />
tak výstižne nevedeli povedať. Mária vybrala z vrecúška slivku a dlhými prstami si ju vložila<br />
do úst.– Má nádherné pery, – vzdychol Gabriel.– Tmavorudé... ruděčervené, – hľadal správne<br />
slová Honza.– Nem piros, vörös, – zahundral Peter. Ako dievčina prežúvala, pleť na jej lícach<br />
sa napínala a uvoľňovala. Potom nabrala vzduch, privrela oči a prudko vypľula kôstku. Tá<br />
preletela asi metrovú vzdialenosť a pristála na temene hlavy jej brata.– Mara, hnusná marha!<br />
– vykríkol Jurko a hodil kôstku do Márie. Mama Belajová ani nezdvihla hlavu od háčkovania,<br />
len pokojne povedala:– Ale deti, buďte na seba dobré.– Lebo vás vyplieskam po riti, – dodal<br />
otec. Peter, Honza a Gabriel boli zamilovaní. A bolo im jasné, že Máriu môže napokon získať<br />
len jeden.– Nemôžeme o ňu bojovať súčasne, – vysvetľoval Honza. – Vie, že sme kamarádi,<br />
a pomyslí si, že si z nej tropíme žerty.– Butaság! Ako ty môžeš vedieť, čo si ona pomyslí, –<br />
odporoval Peter.– Honzík má pravdu. Keď sa okolo nej budeme krútiť všetci traja, nezaľúbi<br />
sa ani do jedného. Kde sa dvaja bijú, tretí vyhráva. Ale kde sa traja bijú, každý prehráva, –<br />
mudroval Gabriel.– Tak pojďme jako v škole, podľa abecedy, – navrhol Honza, Bízek Jan,<br />
Rónai Peter, Rosenberg Gabriel. Budem mať rok času, aby som si Máriu získal. Keď sa mi to<br />
nepodarí, nastúpi Peter...– Nem, nem, – protestoval Peter, – podľa abecedy určite nie. Musíme<br />
zvoliť spravodlivý spôsob, však Gábor?!– Nie som Gábor! (úryvok)<br />
• Interpretujte román Pavla Rankova Stalo sa prvého septembra (alebo inokedy)<br />
na základe formálnych, tematických a jazykových kritérii.<br />
• Zamyslite sa nad názvom románu.<br />
• Kde sa odohráva dej románu?<br />
• Analyzujte centrálnu tému románu.<br />
• Charakterizujte hlavných protagonistov na základe ich vzťahu.<br />
• S ktorými protirečivými historickými okolnosťami sa musel autor vyrovnať?<br />
„Venujem otcovi, jeho priateľom a celej tej stratenej generácii, ktorá, ktovie prečo, všetko<br />
musela zažiť na vlastnej koži.”