You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Ing. D. Jedlowski: MASKIRANJE OBJEKATA OBALNE ZONE POŠUMLJA<br />
VANJEM. Mornarički glasnik — stručni časopis JRM br. 1. 1953.<br />
Maskiranje vojnih objekata na teritoriji jadranske obalne zone i po otocima<br />
predstavlja posebni problem, uslijed specifičnih prilika terena (velike obešumljene<br />
površine krša) i mogućnosti neprijateljskog osmatranja iz zraka i s mora.<br />
Autor, istaknuvši najprije ulogu i značaj šume za privredni i kulturni život<br />
zemlje, dao je u članku osnovne smjernice kojih se treba pridržavati kod maskiranja<br />
vojnih objekata pošumljavanjem. Maskiranje objekata pošumljavanjem u većini slučajeva<br />
je mnogo bolje od onog vještačkog. Ono daje prirodniji izgled čitavom okolišu<br />
i trajnu zaštitu objektima. Osim toga ono je mnogo jeftinije od skupih vještačkih<br />
naprava.<br />
U slučaju maskiranja objekata podignutih na većim površinama preporučuje se<br />
poduzimanje kulturnih radova širih razmjera, koje treba po mogućnosti povezati sa<br />
postojećim zelenim površinama, ako takove postoje. Pošumljavanje je potrebno kombinirati<br />
zimzelenim i listopadnim vrstama drveća i grmlja, što će na terenu dati nemirnu,<br />
mozaik sliku koja će objekat učiniti manje uočljivim iz zraka. Naprotiv, čiste i jednodobne<br />
sastojine daju jednobojnu površinu na kojoj lakše dolazi do izražaja svaki<br />
objekt, koji nije dovoljno prekriven krošnjama. U članku se dalje posebno zadržava<br />
na tehnici pošumljavanja pri maskiranju objekata od osmatranja iz zraka i od kosog<br />
osmatranja s mora. Priložene su i posebne skice, koje problem i grafički objašnjavaju.<br />
Na kraju je iznesen opširan popis vrsta, koje dolaze u obzir za maskiranje<br />
pošumljavanjem. Vrste su podjeljene na drveće, grmlje, polugrmlje, povijuše i prizemne<br />
trajnice. Za svaku vrstu je ukratko naveden način na koji ju treba saditi<br />
; : vrijeme pošumljavanjač V.<br />
Bujukalić ing. Hajrudin: HERCEGOVAČKI KRŠ I DRVARENJE NA NJEMU.<br />
Izd. Instituta za naučna šumarska istraživanja u Sarajevu, knjiga II. — sveska 1 —<br />
Sarajevo 1953.<br />
Sadržaj: I. Uvod. — II. Stanje šumskog fonda. — III. Sadašnja potrošnja<br />
drveta. — IV. Izvori snabdevanja. — V. Potrošnja ugljena i mogućnost njenog proširenja.<br />
— Zaključci.<br />
U uvodu autor razmatra problem postanka golog krša i njegove obnove, pa u<br />
vezi s tim postavlja zadatak da ovim radom dade barem približan odgovor na problem<br />
potrošnje i snabdevanja ogrevom na području Hercegovine.<br />
U drugoj glavi autor vrši analizu raznih podataka o stanju šumskog fonda i njegovog<br />
godišnjeg prinosa, pa uzima kao osnovu za računanje prirasta podatke inventarizacije<br />
iz 1947. god., prema kojima dobiva godišnji prinos svih šuma mostarske oblasti<br />
od 300.000 m 3 . Na osnovu ove analize autor također smatra da će niske šume predstavljati<br />
osnovni tip šumskog gazdovanja na hercegovačkom kršu.<br />
U trećoj glavi autor konstatuje da godišnja potrošnja drveta ove oblasti znatno<br />
prelazi prirast tih šuma pa navodi podatke o potrošnji drveta: Saveznog zavoda za<br />
statistiku i evidenciju. Komisije za integracije i podatke inventarizacije iz 1947. god.<br />
Prema tome bi opšti prošek potrošnje ogreva po jednom domaćinstvu bio oko 10 m 3 .<br />
što čini za ćelu oblast 788.000 m 3 ili manjak od okruglo 500.000 m 3 prema izračunatom<br />
godišnjem prirastu. Autor dalje na osnovu procene po pojedinim »rezovima navodi<br />
da 62% domaćinstava imaju otvorena ognjišta.<br />
U četvrtoj glavi o izvorima snabdevanja, autor konstatuje da danas kao izvori<br />
snabdevanja ogrevnim drvetom na prvom mestu služe degradirane državne šume t. j.<br />
šikare i da je zbog udaljenosti i nepristupačnosti vrlo otežano snabdevanje iz šumskih<br />
kompleksa još neotvorenih. Dalje se u ovoj glavi razmatra za svaki srez posebno mogućnost<br />
snabdevanja ogrevnim drvom iz postojećih šuma oblasti. Ukazuje se na transportne<br />
teškoće, navode se gravitacije pojedinih šumskih kompleksa i vrlo često daju<br />
149