Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
oja naučnih radnika fitosociologija u toku posljednjih 30 godina revolucionarno prodirući<br />
izrasla u posebnu znanost i usto usko se povezala sa susjednim biološko-ekolološkim<br />
naukama (pedologija, ekologija, mikrobiologija, fenologija, fiziologija, zoocenologija<br />
i dr.), unaprijedila ih, stvarala sintezu mnogih nauka. Pokazalo se dalje, da<br />
ta nauka ima izvanrednu praktičnu vrijednost za sve struke, koje imaju veze s biljnim<br />
svijetom. Najviše se to odrazilo u šumarstvu; pogotovo zato, što se ono pod utjecajem<br />
raznih teorija odviše bilo udaljilo od zakona prirode. Uzgajanje, pošumljavanje,<br />
biološke melioracije, osnivanje pretkultura, zaustavljanje erozionih procesa, nabava<br />
i upotreba sjemena, uređivanje, zaštita i dr. te izrada dugoročnog šumsko-uzgojnog<br />
plana našli su u nauci o biljnim zajednicama dobrog pomagača i savjetnika. Šumska<br />
vegetacija je najneposredniji izraz utjecaja prirodnih i gospodarskih faktora, pa floristička<br />
analiza izvršena kroz fitosociološka istraživanja može često otkriti uzroke pojedinih<br />
dobrih i loših stanja i dati putokaz za daljnji rad, pouzdan kriterij za prosuđivanje<br />
bivših i budućih biološko-tehničkih postupaka. Fitosociološka metoda istraživanja,<br />
kao najbolja pratilica stanja i promjena čitavog kompleksa svih poznatih i nepoznatih<br />
stanišnih faktora, može životne uvjete sastojine najbolje obuhvatiti i najjednostavnije<br />
objasniti. Prema tome ona daje najsigurniju osnovicu za mnoge radove u šumarstvu.<br />
Prelazeći na detaljniji prikaz, pisac na trinaest primjera raspravlja o važnosti, značenju<br />
i potrebi fitosociologije u šumarstvu: determiniranje vegetacijskih tipova i tipova<br />
šuma, kriteriji za prosuđivanje i klasificiranje staništa, kriterij za ocjenu razvitka<br />
šume, izbor vrsta za konverziju monokultura i općenito loših šuma, pošumljavanje<br />
golih površina, šumske melioracije, osnivanje i preskakivanje pionirnih sukcesija, problem<br />
introdukcije eksota, unutrašnje gospodarsko razdjeljenje šume, bonitiranje staništa,<br />
sjemenarska služba i dr.<br />
Zahvaljujući upornoj borbi nekolicine fitosociologa i šumara u našoj zemlji, nauka<br />
o biljnim zajednicama duboko prodire ne samo u šumarske nauke, nego i u praksu.<br />
Stoga bi tu vrlo sažetu raspravu trebalo što prije objaviti i u našoj stručnoj štampi.<br />
Iskorišćavamo ovu priliku da istaknemo, kako je kod nas upravo šumarstvo pozvano<br />
da razvitku fitosociologije stvori što širu osnovicu osnivanjem komisije, odbora<br />
ili si. za koordinaciju rada fitosociologa i za dalje proširivanje te biološke grane u<br />
šumarsku praksu.<br />
J. Šafar<br />
Horvatić S.: ILUSTRIRANI BILINAR Str. 767., SI. 171, Zagreb, 1954.<br />
Poznavanje fonda naše flore t. zv. viših biljaka je iz dana u dan sve važnije i to<br />
ne samo botaničarima, što je samo po sebi razumljivo, nego i cijelom nizu struka kao<br />
na pr. šumarima, agronomima, farmaceutima, veterinarima, raznim tehničkim strukama,<br />
geografima i t. d. Do najnovijeg vremena nismo imali priručnike za naprijed<br />
navedenu svrhu. Odnosno imali smo osnovne florističke priručnike (Schlosser—Vukotinović:<br />
»Bilinar« i »Flora croatica«, Pančić: »Flora Kneževine Srbije«), ali su oni izdani<br />
i štampani još u prošlom stoljeću, a time praktično nepristupačni široj stručnoj javnosti.<br />
Izdavanjem Domčeve »Flore«, kao i »Ilustriranog bilinara« prof. Dr. S. Horvatića<br />
je u tome pogledu učinjena upravo prekretnica.<br />
»Ilustrirani bilinar« sadrži koncizno i pregledno porodice i rodove naše flore.<br />
Pomoću njega se mogu upoznati (odrediti) sistematske kategorije porodice i rodovi.<br />
Za poznavanje vrsta su potrebni drugi priručnici. No ovaj »Bilinar« je naročito prikladan<br />
za početnike. Razumjevanje teksta olakšavaju odlične ilustracije, koje se nalaze<br />
uz odgovarajući dio teksta. Prije upotrebe ovoga priručnika potrebno je, da se pročita<br />
u uvodu opis najznačajnijih biljnih organa (korijen, stabljika, list, cvijet, plod i sjeme).<br />
Priručnik je značajan i time, što svaka porodica i rod uz latinsku botaničku terminologiju<br />
imaju i narodne nazive.<br />
Dr. Josip Kovačević<br />
148