You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
vima, drvoredima i parkovima uzgajaju se i razne varijacije na pr. C. avellana<br />
var. laniciata, var. pendula, C. maxima var atropurpurea i t. d.<br />
Plodovi (lješnjaci) su izvanredna hrana naročito od cijepljenih i oplemenjenih<br />
vrsta, krupni i odličnog kvaliteta.<br />
Makedonska lijeska se gaji u Istri i Hrv. Primorju, jer nosi krupan<br />
plod i obilno rodi. Medveđa lijeska ponaraste i do 20 m visine i 1.50 m<br />
prsnog promjera, uspijeva i na visinama od 1200—1300 m n/m i također<br />
dobro rađa. Za prodaju Iješnika važan je momenat berbe i način uskladišten<br />
ja (13, 38).<br />
Za područje južnog dijela Jadranskog primorja od velika je značaja<br />
rogač (Ceratonia siliqua), koji raste pojedinačno, u grupama i u čistim<br />
sastojinama na otocima Mljetu, Koločepu, Lastovu, šipanu i t. d., a odomaćio<br />
se na Hvaru, Šolti, Ugljanu i obalama Istre. Najbolje uspijeva u klimatskim<br />
uslovima masline i naranče. Rogač nosi poligamoidne cvatove. Radi boljeg<br />
uroda cijepi se na »ženskoj« podlozi »muška« plemka. Na dobrom staništu<br />
rogač ponaraste kroz 2—3 godine i do 7—8 m visine i donese do 40—50 kg<br />
ploda. U punoj proizvodnoj snazi rodi i po 400—500 kg ploda. Svojevremeno<br />
(1940) postojao je na Mljetu na Velikom jezeru u dvorištu Vojvode rogač,<br />
koji je jedne godine urodio 800 kg ploda, što bi prema sadašnjim prodajnim<br />
cijenama na malo predstavljalo vrijednost od oko 100.000' dinara! U<br />
južnoj Dalmaciji se proizvede oko 60—70 vagona rogača, dok se u susjednoj<br />
Italiji proizvede oko 90.000 tona i izveze oko 7—8.000 tona rogača godišnje.<br />
Bilo je primjeraka dobro razvijene široke krošnje, koji su na plodnom<br />
tlu nekad ponijeli i po 1.000 kg ploda (Alpe 1931-32). Osobito ukusne<br />
plodove među mnogim varijacijama nosi rogač C. saccharata. Rogač kao<br />
plod služi kao vanredna ljudska i stočna hrana.<br />
Analiza rogača (ploda sa sjemenom) iskazuje:<br />
vlage 13.28%<br />
pepela<br />
2.57°/o<br />
sirova proteina 6.75%<br />
vlakna . 9.29%.<br />
ekstrakta bez dušika 39.80%<br />
masnoća 2.17%<br />
reduciranog šećera 12.94%<br />
sucroze i 19.44%<br />
(J. Russell Smith, N. Y. 1950.)<br />
Rogač se uzgaja obično u zemljanim lončićima. Kad ponaraste do 1 m<br />
presadi se na teren u rastojanju od 15—20 m i slijedeće godine navrne.<br />
S razloga, što mladi rogači imaju korjenje mnogo dulje od nadzemne biljke,<br />
zaveden je posljednjih godina nov način razmnažanja rogača (Splint-sistem)<br />
naročito u aridnim predjelima. Sjemenke sa malo plodne zemlje niču u glinenim<br />
cijevima (2.5—5 cm promjera, duljine oko 60 cm) obloženim daščicama,<br />
naslaganim pod kutom od 60° i, namočenim donjim krajem u rastopim<br />
nitrata sode. Kad biljka razvije svoje korjenje, prenosi se na teren u<br />
već pripremljenu odgovarajuću rupu. Sličan postupak sadnje u cijevima od<br />
trske i suncokreta i bušenje rupa kolcima i ćuskijama, propagirali su u nas<br />
Premušić, slander i dr. (J. E. Coit: Carob Culture in the Semiarid South<br />
West, San Diego, California 1949).<br />
111