Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
1542 m (Löschental), o r a s i na 1400 m (Schnalsertal), ogrozdi i razne<br />
bobice na 2000 m (St. Veran) nad morem (52). Prirodno je, da se šumskovoćno<br />
drveće i grmlje u povoljnijim našim klimatskim uslovima može zateći<br />
i na još većim nadmorskim visinama.<br />
O nalazištima, uzgoju i koristi šumsko-plodonosnog drveća i grmlja<br />
uopće, decenijama raspravljaju naši eminentni stručnjaci, a ta se pitanja<br />
još i danas opširno iznose u domaćoj i stranoj stručnoj štampi. Drugom<br />
polovinom prošlog stoljeća tretirali su ove probleme među ostalim: Ettinger,<br />
Kesterčanek, Kozarac, Partaš, Šulek, Vukotinović, a za naših dana veoma<br />
iscrpnu studiju o kestenu donio je Anić. Obradili su predmet: Adamović,<br />
Curić, Dumić, Draskovic, Lončar, Kolaković, Košanin, Nikolovski, Ožanić,<br />
Premužić, Sarnavka, Sučić, španović, Vujičić, Wraber i dr.<br />
Međutim stalno smanjivanje rasprostranjeni a šumsko-voćnog drveta<br />
i grmlja, progresivno degradiranje staništa i dosljedno pogoršanje stanja<br />
njihovih sastojina, mogu da uvjetuju neprocjenjive štetne posljedice kako<br />
sa socijalnog tako i sa ekonomskog stanovišta.<br />
Pored takve stvarnosti nameće nam se i dužnost i potreba da se ti problemi<br />
što češće i što svestranije razmatraju, da bi se tom štetnom procesu<br />
stalo jednom na kraj i krenulo napokon što intenzivnije njihovom razmnožavanju<br />
i unapređivanju.<br />
Poznata je činjenica kako su uništeni prostrani areali šuma i šumskovoćnog<br />
drveća imali pored ostalih štetnih utjecaja i nepovoljno djelovanje<br />
na klimatske prilike (USA, Italija i t. d.). Nije čudo, da se i kod nas sve<br />
češće čuju alarmantni glasovi u tom pogledu. Tako je nedavno Dr. Kovačević<br />
svratio pažnju na nestajanje poznatih kestenika i lovorovog zelenog<br />
pojasa sa istočnih padina Učke i na opasnost, koja uslijed pogoršanja klimatskih<br />
prilika prijeti, da Opatijsko primorje prestane biti ono što jeste (35).<br />
Prema rasprostranjenosti prvo i najvažnije mjesto u našoj zemlji među<br />
šumsko-voćnim drvećem zauzimlje svakako kesten pitomi (Castanea sativa),<br />
koji prema Košaninu pokriva površinu od oko 60.000 ha što većih ili manjih<br />
voćnjaka, gajeva i šuma, diferenciranih u dvije veće oblasti: sjeverozapadnu<br />
i jugoistočnu (34). (Vidi skicu).<br />
Rasprostranjenost kestena na području NRH u suvislim skupinama<br />
iznosi po oblastima: Banija 7.596 ha, Istra 625 ha, Karlovac 214 ha, Osijek<br />
76 ha, SI. Brod 70 ha, Zagreb 1.205 ha i Varaždin 523 ha ili sveukupno<br />
10.309 ha.<br />
Prema Aniću, na tadanjem arealu istraživanja od cea 950 km 2 , kesten<br />
se nalazi rasprostranjen na površini od 21.400 ha, bilo da je primiješan<br />
gušće ili rjeđe u šumu bukve, bukve i kitnjaka, ili kitnjaka i graba, bilo<br />
da čini veće ili manje čiste sastojine. Kesten dobro rodi svake 2—3 godine,<br />
u višim položajima svake 6—9 godine; prosječno 20—30 kg po stablu, najbolje<br />
rađa između 60—80 godina. Dobro razvijeno i kalemljeno stablo kestena<br />
u starosti između 70—100 godine ponese i 100—200 kg ploda (34).<br />
Dobar kestenik proizvađa prema Aniću oko 10 q po ha, na dobrom tlu i uz<br />
osobitu njegu i do 20 kg svježeg sjemena (3), dok Fenaroli luči tri boniteta:<br />
srednji sa prinosom od 500—1000 kg/ha<br />
dobar sa prinosom od 1500—2000 kg/ha<br />
optimalan sa prinosom od 3000 i više kg/ha<br />
104