20. Sajandi teine pool (alates 1945) - tud.ttu.ee
20. Sajandi teine pool (alates 1945) - tud.ttu.ee
20. Sajandi teine pool (alates 1945) - tud.ttu.ee
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Lühidalt<br />
EHITISTE<br />
AJALOOST<br />
Dotsent Urmas Mänd<br />
2007<br />
Kirjadus: Jan Gympel<br />
Arhitektuuri ajalugu antiikajast<br />
tänapäevani. Tln. Koolibri 2006<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 1
Antiik ja varakristlik aeg 2900 - 700 eKR<br />
Mis on arhitektuur?<br />
• Arhitektuur on kunst, täpsemalt<br />
ehituskunst.<br />
• Arhitektuur on kõikide kunstide<br />
algus ja ühendab inimest teda<br />
ümbritseva keskkonnaga<br />
•Arhitektuuri <strong>ee</strong>smärgiks on rahudada<br />
turvalisuse vajadust ja kaitsta<br />
ilmastiku ja metsloomade <strong>ee</strong>st<br />
• Arhitekti mõiste pärineb kr<strong>ee</strong>ka<br />
k<strong>ee</strong>lest ja tähistab ehitusmeistrit<br />
• ehitamine on ühiskondlik nähtus;<br />
• inimene loob tehiskeskkonda;<br />
• ehitamisel võib olla palju<br />
<strong>ee</strong>smärke ja väljendusvorme;<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 2
Antiik ja varakristlik aeg 2900 - 700 eKR<br />
• Aastatuhandeid on ehitisi<br />
püstita<strong>tud</strong> vormipüsivatest<br />
materjalidest, nagu:<br />
Puit<br />
Loodus- või tehiskivi<br />
Vastavalt sellele<br />
kasutatakse ka mõisteid:<br />
<br />
<br />
PUITARHITEKTUUR<br />
KIVIARHITEKTUUR<br />
• suurte avade korral toetati<br />
algselt kand<strong>ee</strong>lemente lihtsate<br />
piilaritega, millest hiljem<br />
vormusid dekor<strong>ee</strong>ri<strong>tud</strong> sambad<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 3
Antiik ja varakristlik aeg 2900 - 700 eKR<br />
• Egiptuse<br />
• Vana riik (2850-2052 eKr):<br />
• Vaarao on absoluutne pärilik kuningas;<br />
• kerkisid kuulsaimad püramiidid ja<br />
päikesekultusest sai ametlik religioon.<br />
Hieroglüüfkiri ja kalender.<br />
• Keskmine riik (2052 - u 1570 eKr):<br />
T<strong>ee</strong>ba valitseja Mentuhotep II ühendab<br />
Egiptuse. Karnakis, peajumal Amoni<br />
elukohas, ehitatakse tohutuid templikomplekse;<br />
• Uus riik (1570-715 eKr):<br />
• Egiptusest saab juhtiv suurriik. Sõjaretked<br />
Aasiasse ja Nuubiasse. Võimsuse<br />
tipp kuninganna Hatšepsuti ajal;<br />
• Templikompleksid Karnakis, Luxoris,<br />
AbuSimbelis.<br />
• Hiline ajajärk (715-332 eKr)<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 4
Antiik ja varakristlik aeg 2900 - 700 eKR<br />
• Egiptus<br />
• Hakati kasutama ümmarguse ristlõikega<br />
sambaid, mille kapit<strong>ee</strong>lid<br />
olid inspir<strong>ee</strong>ri<strong>tud</strong> lootostest, papüürusest<br />
või palmidest<br />
• Sambad sümbolis<strong>ee</strong>risid majest<strong>ee</strong>tlikkust<br />
ja igavikulisust<br />
• Templite sissekäiku ääristasid<br />
längus seintega väravatornid, nn<br />
püloonid<br />
• Sissepääsu tornide <strong>ee</strong>s seisid<br />
obeliskid<br />
• Väravatest pääses<br />
sammaskäikudest ümbritse<strong>tud</strong><br />
<strong>ee</strong>sõuele ja lõpuks <strong>ee</strong>ssaali kaudu<br />
suurde sammaskäiku<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 5
Antiik ja varakristlik aeg 2900 - 700 eKR<br />
• Egiptus :<br />
• Isise tempel<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 6
Antiik ja varakristlik aeg 2900 - 700 eKR<br />
Uri suur tsikuraat, Iraak 2100 e.Kr<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 7
Kr<strong>ee</strong>ka klassikaline ajajärk ja hellenism 800-30 eKR<br />
• U 2000 a eKr kerkis esile Kr<strong>ee</strong>ta<br />
kultuur, mis oli tihedalt seo<strong>tud</strong><br />
Egiptuse kultuuriga (Knossose ja<br />
Phaistose pal<strong>ee</strong>d);<br />
• Mandri kr<strong>ee</strong>kas areneb välja<br />
Mük<strong>ee</strong>ne kultuur (Mük<strong>ee</strong>ne<br />
jaTitynta linnused);<br />
• 800 a EKR kujuneb välja Kr<strong>ee</strong>ka<br />
identit<strong>ee</strong>t - ühiste müütide, kultuste,<br />
võistluste ja arhitektuuriga;<br />
• puuvaiadele ja sammastele ehita<strong>tud</strong><br />
templid, mille keskel oli akendeta<br />
nn cella;<br />
• Mük<strong>ee</strong>ne kultuurist võeti üle<br />
ehituslike elemente - sambad;<br />
• teadmised salastati<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 8
•Klassikalise arhitektuuri iseloomustus<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
!"<br />
<br />
!<br />
! " # <br />
! $ %& ' <br />
(<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 9
•Klassikalise arhitektuuri iseloomustus<br />
) "<br />
#$%%<br />
& $%<br />
<br />
%<br />
'() <br />
<br />
<br />
$"% **<br />
**%**<br />
%<br />
<br />
<br />
%<br />
+,-.<br />
%% <br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 10
•Klassikalise arhitektuuri iseloomustus<br />
* <br />
# )<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
+"<br />
$%+'(<br />
<br />
<br />
<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 11
Kr<strong>ee</strong>ka klassikaline ajajärk ja hellenism 800-30 eKR<br />
• Epidauruse teater -350 eKr:<br />
• mahutas 14000 vaatajat;<br />
• Paestum, Poseidoni (Hera)<br />
tempel - 460-450 a eKr; Lõuna-<br />
Itaalias Kr<strong>ee</strong>ka koloonias;<br />
Perit<strong>ee</strong>r 6 põiki ja 13 külgsammast;<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 12
Kr<strong>ee</strong>ka klassikaline ajajärk ja hellenism 800-30 eKR<br />
• At<strong>ee</strong>na Akropol: üldvaade, karüatiidid; partheoni plaan:<br />
• sammaskäik, <strong>ee</strong>skoda; cella; kultuskuju; Parthenon; tagumine<br />
saal;<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 13
Kr<strong>ee</strong>ka klassikaline ajajärk ja hellenism 800-30 eKR<br />
Amfiteater,<br />
Kr<strong>ee</strong>ka 300-200 e.Kr<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 14
Rooma arhitektuur 300 eKR - 300pKr<br />
• Colosseum,<br />
• Rooma, 80 pKr,<br />
• Välismüür 50 m kõrge<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 15
Rooma arhitektuur 300 eKR - 300pKr<br />
Panthenon, Rooma 118-128<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 16
Bütsants (395 p.Kr -1300 p.Kr<br />
%/0123,--<br />
./.<br />
$<br />
* +<br />
4567<br />
0<br />
5<br />
2<br />
<br />
'<br />
2<br />
<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 17
Varakristlik ja Bütsantsi arhitektuur 300 - 640<br />
• Santa Sabina kirik, Aventuse<br />
küngas, Rooma, 422 - 432<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 18
Varakristlik ja Bütsantsi arhitektuur 300 - 640<br />
• Sophia Hagia kirik<br />
Konstantinopolis 532-537<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 19
Varakristlik ja Bütsantsi arhitektuur 300 - 640<br />
Porta Nigra, Trier, Saksamaa 4 saj<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 20
Am<strong>ee</strong>rika mandri vanimaid ehitisi<br />
• Kukulkani<br />
püramiid, Chichen<br />
Itza, Mehhiko<br />
Kukulkani püramiid,<br />
Chichen Itza, Mehhiko<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 21
Am<strong>ee</strong>rika mandri vanimaid ehitisi<br />
• Uxmal,<br />
1000-1100<br />
p.Kr,<br />
Mehhiko<br />
Kuu<br />
püramiid,<br />
Teotihuacan,<br />
Mehhiko<br />
200 p.Kr<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 22
Am<strong>ee</strong>rika mandri vanimaid ehitisi: Peruu<br />
Maccu<br />
Piccu, Peruu<br />
1450 p.Kr<br />
• Maccu<br />
Piccu,<br />
Peruu<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 23
Aasia mandri vanimaid ehitisi<br />
• Hiina<br />
müür<br />
• 300 e.Kr<br />
(1644)<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 24
Aasia mandri vanimaid ehitisi<br />
• Hiina<br />
ringehitised<br />
Yongding,<br />
600 p.Kr<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 25
Aasia mandri vanimaid ehitisi<br />
• Valge<br />
püramiid,<br />
Hiina 2500<br />
e.Kr<br />
Valge Haigru<br />
linnus,<br />
Jaapan<br />
1601-1609<br />
p.Kr<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 26
Aasia vanimaid ehitisi<br />
Stupa, Sanshi, India 1000 e.Kr<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 27
Aasia mandri vanimaid ehitisi<br />
Minakshi tempel,<br />
Madurai, India 17saj<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 28
Jaapani ehitisi<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 29
Islami arhitektuuri ehitisi<br />
• Islami<br />
arhitektuur<br />
• Jerusalemma<br />
Kaljutoomkirik<br />
687-692<br />
Abd-al-Maliki<br />
ajast<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 30
Islami arhitektuuri ehitisi<br />
• Al-Malvija<br />
minarett,<br />
Mutavakili<br />
moš<strong>ee</strong>, Iraak<br />
• 848 -852<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 31
Osmanite imp<strong>ee</strong>riumi (1400-1600) ehitisi<br />
• Sinan: Sultan<br />
Selim II Suur<br />
moš<strong>ee</strong><br />
• Edime,<br />
• Türgi<br />
• 1570 -74<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 32
Osmanite imp<strong>ee</strong>riumi (1400-1600) ehitisi<br />
• Tadž Mahal, Agra 1632-58, India<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 33
Romaani arhitektuur(750-1250 p.Kr)<br />
. ",<br />
.89(:;<br />
<br />
+ 8: <br />
;8('8/,<br />
<br />
<br />
+#<br />
"";<br />
<br />
<br />
;<br />
8(<br />
;**<br />
'#<br />
<br />
'<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 34
Romaani arhitektuur (750-1250 p.Kr)<br />
****#<br />
88**<br />
$<br />
**(**<br />
'#**<br />
<br />
****<br />
#**<br />
<br />
% 4**<br />
" <br />
<br />
2<<br />
=<br />
<br />
,$<br />
<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 35
Romaani arhitektuur(750-1250 p.Kr)<br />
• Sankt Michaeli kirik, 1010-33, sisevaade ja plaan<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 36
Romaani arhitektuuri õitseng (1024-1260)<br />
• Speyeri toomkirik, 1024-33; Roidvõlvid 1056-1106<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 37
Romaani arhitektuuri õitseng (1024-1260)<br />
Kirik Speyer,<br />
Saksamaa.<br />
1025-1106<br />
Kolmeosaline sein<br />
ehitati 11 s<br />
ümberehituse käigus.<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 38
Romaani arhitektuuri õitseng (1024-1260)<br />
Klooster Eberbach, Eltville Saksamaa. 1147 a<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 39
Gooti arhitektuur (1130-1500 p.Kr)<br />
1 ,8("8>.<br />
8>4<br />
<br />
$ <br />
<br />
<br />
#<br />
<br />
<br />
<br />
,"<br />
#**<br />
<br />
2 -33 <br />
**<br />
8/2<br />
+
Gooti arhitektuur (1130-1500 p.Kr)<br />
• Amiens’i katedral,<br />
1220-1158;<br />
• perspektiiv<br />
lõige<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 41
Gooti arhitektuuri<br />
konstruktsioonid<br />
(1130-1500 p.Kr)<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 42
Gooti arhitektuur (1130-1500 p.Kr)<br />
Sainte-Trinité<br />
katedraal. 1060 -1120<br />
(Romaani)<br />
Notre Dame, Pariis.<br />
1163-1250 a<br />
(Gooti)<br />
Reims'i katedraal.<br />
1211 -1260 a<br />
(Gooti)<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 43
Gooti arhitektuur (1130-1500 p.Kr)<br />
• Saint-Denis’ kloostrikirik, 1144; Pariisi lähistel<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 44
Gooti arhitektuur (1130-1500 p.Kr)<br />
• Notre-Dame’ katedral, 1163-1197; lõuna külg, Pariis<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 45
Gooti arhitektuur (1130-1500 p.Kr)<br />
• Gootika Saksamaal ja<br />
Itaalias; Lübecki<br />
Maarja kirik 1250 1360<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 46
Gooti arhitektuur (1130-1500 p.Kr)<br />
• Gootika<br />
Itaalias;<br />
• Siena<br />
Palazzo<br />
Raekoda<br />
1297-<br />
1348<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 47
Renessans (1420-1620 p.Kr)<br />
.<br />
""<br />
<br />
<br />
2<br />
<br />
<br />
248)"8>81<br />
8><br />
<br />
"=<br />
?<br />
@-7.A$-<br />
$& <br />
4 % <br />
( &<br />
<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 48
Renessans (1420-1620 p.Kr)<br />
* <br />
<br />
,<br />
<br />
?<br />
<br />
4<br />
+;<br />
<br />
81B7<br />
8>;$<br />
<br />
<br />
<br />
#<br />
<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 49
Firenze ja vararenessanss(1420-1500)<br />
• Firenze<br />
toomkirik<br />
• 1294-<br />
1467<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 50
Kõrg- ja hilissanss (manerism) (1500-1620)<br />
• Rooma<br />
P<strong>ee</strong>trikiriku<br />
kuppel<br />
• Michelangelo<br />
(1452-1519)<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 51
Kõrg- ja hilissanss (manerism) (1500-1620)<br />
Villa la Rotonda, Vicenza, Itaalia 1567<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 52
Barokk ja rokokoo (1600-1780)<br />
0 <br />
, 8>::"8::<br />
<br />
$<br />
<br />
<br />
5 <br />
<br />
<br />
5 $ $<br />
;CA@+'<br />
;,<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 53
Barokk ja rokokoo (1600-1780)<br />
• Giaccomo<br />
Barozzi de<br />
Vignole<br />
• II Gesu<br />
kirik<br />
Roomas<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 54
Barokk ja rokokoo (1600-1780)<br />
&<br />
!<br />
2 "<br />
<br />
"<br />
D<br />
<br />
<br />
$<br />
4** <br />
<br />
"<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 55
Barokk ja rokokoo (1600-1780)<br />
• Prantsuse<br />
lossid ja<br />
aiad (1630<br />
- 1750):<br />
Kuningliku<br />
lossip<strong>ee</strong>gelgalerii<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 56
Barokk ja rokokoo (1600-1780)<br />
Versailles, Prantsusmaa 1661-1710<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 57
Barokk ja rokokoo (1600-1780)<br />
• Saksamaa<br />
barokk ja<br />
rokokoo:<br />
• Johann<br />
Balthasar<br />
Neumann:<br />
Neljateistkümne<br />
pühaku<br />
palverännu<br />
kirik; Vierheiligen)<br />
Ülem-Baier<br />
(1743-72)<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 58
Klassistsism (1750-1840 p.Kr)<br />
* <br />
<br />
<br />
<br />
#<br />
<br />
<br />
%<br />
<br />
<br />
;<br />
<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 59
Klassistsism (1750-1840 p.Kr)<br />
* 5<br />
B<br />
<br />
<br />
<br />
< <br />
<br />
<br />
,&E<br />
+<br />
<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 60
Klassitsism (1750-1840)<br />
• Jacques Germain<br />
Soufflot: Sainte-<br />
Genevive Pariis,<br />
• 1764-90 tun<strong>tud</strong> ka<br />
kui<br />
• Pariisi Panthenon<br />
• Rahu,<br />
• rangus ja<br />
• ülevus<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 61
Klassitsism (1750-1840)<br />
• Am<strong>ee</strong>rika<br />
Ühendriikide<br />
arhitektuur:<br />
• Am<strong>ee</strong>rika<br />
Ühendriikide<br />
Kapitoolium,<br />
• ehitati mitmes<br />
järgus<br />
• 1803-1869<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 62
Klassitsism (1750-1840)<br />
Monticello, Maamaja(Thomas Jefferson Virginia) 1768<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 63
Klassitsism (1750-1840)<br />
• Saksa arhitektuur: Schauspielhaus, Berliin,1818-24<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 64
Eklektika (1840-1900 p.Kr)<br />
• Tehniline revolutsioon sünnitab laena<strong>tud</strong> stiilivormid: võeti omaks<br />
kujunduselemente klassitsismist;<br />
• Historitsism, mida p<strong>ee</strong>takse eklektiliseks, võib pidada<br />
klassitsismi lõpuperioodiks, kasutades geom<strong>ee</strong>trilist selgust,<br />
sirgeid jooni ja väheseid kaunistusi, fassaadi kujundamisel<br />
kasutatakse siiski ka teisi minevikku kujundusvorme;<br />
• toimus tagasipöördumine gootika <strong>pool</strong>e (Inglismaa)- gootika<br />
taaselustamine;<br />
• tekkis range ja ülev katedraaligootika Saksamaal;<br />
• ajastu maitse-<strong>ee</strong>listust mõjutasid: tellijateks olid komisjonid, mis<br />
toetusid tootjate rahale ja teiseks oli ajastule omane ebakindlus;<br />
• iseloomulik oli masinaga teosta<strong>tud</strong> käsitöö ja inseneriarhitektuuri<br />
konstruktsioonide kergus ja õhulisus;<br />
• mõju avaldasid raua ja terase kasutamine ning ka uus materjal,<br />
milleks oli betoon;<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 65
Historitsism ja inseneriarhitektuur (1840-1900)<br />
• Inglismaa: Haus of Parliment, London,1840-88<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 66
Historitsism ja inseneriarhitektuur (1840-1900)<br />
• Saksamaa, Reichstag e Berliini Riigipäevahoone<br />
Berliin,1884-94<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 67
Historitsism ja inseneriarhitektuur (1840-1900)<br />
Eiffeli torn 1889<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 68
Historitsism ja inseneriarhitektuur (1840-1900)<br />
Kristallpal<strong>ee</strong>, London (siis<br />
Sydenham) (Joseph Paxton),1851<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 69
Historitsism ja inseneriarhitektuur (1840-1900)<br />
• Joseph Paxton: Kristallpal<strong>ee</strong> 1851; hävis 1936<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 70
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> esimene <strong>pool</strong> (1900-<strong>1945</strong>)<br />
• Inimene linnastus, millega kaasnesid halvenvad elutingimu-sed ja<br />
haigused linnades; esimene reaktsioon sellele oli - “tagasi-pöördumine<br />
looduse rüppe”;<br />
• arhitektide ja kunstnike jaoks oli pöördumine looduse <strong>pool</strong>e paljulubav:<br />
saksa-maal isegi nimetati sellist stiili “jugend-stiiliks” - kasutati<br />
loodusornamentikat;<br />
• Stiil m<strong>ee</strong>nutab historitsismi ja paljudel juh<strong>tud</strong>el sai s<strong>ee</strong> stiil modernse<br />
kujunduse <strong>ee</strong>lkäijaks;<br />
• sajandi alguses saab alguse ka aedlinnade id<strong>ee</strong> ning moodsa linnaplan<strong>ee</strong>rimise<br />
id<strong>ee</strong>;<br />
• usuti ka, et jätkuvad tehnilised, vaimsed ja ühiskondlikud muudatused<br />
viivad täiesti uue ajstuni - tulevikuid<strong>ee</strong>d levisid -Itaalis tekkis suund<br />
“futurism” ja ka Venemaal;<br />
• radikaalset <strong>ee</strong>maldumist minevikust propag<strong>ee</strong>ris kunstnike rühm Hollandist -<br />
“loodusliku vormi kaotamine” kaotab puhast kunstiväljendust;<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 71
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> esimene <strong>pool</strong> (1900-<strong>1945</strong>)<br />
• uus stiil sai nimeks “uus arhitektuur” või “funktsionalism”, pakuti välja<br />
ka “rahvus-vaheline stiil”;<br />
• funktsionalismis peitus oht ennast palju kordi korrata - mehanis<strong>ee</strong>ri<strong>tud</strong><br />
ehitus ja suurasulate tekkimine; arenes massiline elamuehitus<br />
paqljudes maades;<br />
• Le Corbusier sai modernismi <strong>ee</strong>skõnelejaks;<br />
• funktsionistlikkele ehitustele saab kinnise põhiplaani id<strong>ee</strong>le vastassuundumus<br />
- lahtine põhiplaan;<br />
• Am<strong>ee</strong>rika Ühendriikides ei arenenud esialgi uusi versioone, vai mindi<br />
tea<strong>tud</strong> piirini;<br />
• linnades valitses USA- s pilvelõhkujate ja kommertsehitiste suund;<br />
• liberaalsetes Skandinaaviamaades püüdsid arhitektid luua sünt<strong>ee</strong>si<br />
modernistlikust arhitektuurist ja kohalikest traditsioonidest;<br />
• 20-nes sajand on ka suurte tornide loomise sajand, mis v<strong>ee</strong>l pole<br />
lõppenud;<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 72
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> esimene<strong>pool</strong> (1900-<strong>1945</strong>)<br />
• Antonio Gaudi<br />
v Cornet:<br />
• Casa Batlio<br />
• Barcelona<br />
• 1905<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 73
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> esimene<strong>pool</strong> (1900-<strong>1945</strong>)<br />
• Telegrafenbergi<br />
mäel Einsteini<br />
torn 1920 -21,<br />
• Potsdam<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 74
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> esimene<strong>pool</strong> (1900-<strong>1945</strong>) funktsionalism<br />
Fagus-Werke, Alfeld, Saksamaa 1910-1914 (Walter Gropius)<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 75
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> esimene<strong>pool</strong> (1900-<strong>1945</strong>) funktsionalism<br />
Festspielhaus, Dresden, Saksamaa 1910 (Hendrich Tessenow)<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 76
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> esimene<strong>pool</strong> (1900-<strong>1945</strong>)<br />
• Bauhaus,<br />
• Dessau<br />
• 1925 - 26<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 77
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> esimene<strong>pool</strong> (1900-<strong>1945</strong>) funktsionalism<br />
Schröderi maja juured<strong>ee</strong>hitus, Ulrecht 1924<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 78
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> esimene<strong>pool</strong> (1900-<strong>1945</strong>)<br />
• Modernism<br />
Am<strong>ee</strong>rika<br />
Ühendriikides:<br />
• Falling Water,<br />
• Pennsylvania<br />
• (USA)<br />
• 1935-39<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 79
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> esimene <strong>pool</strong> (kuni a <strong>1945</strong>)<br />
Golden Gate, San Francisco, 1933-1937<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 80
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> kõrgemad ehitised: võrdluseks<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 81
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 82
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> <strong>teine</strong> <strong>pool</strong> (<strong>alates</strong> <strong>1945</strong>)<br />
• Toimub modernismi kokkuvarisemine ja ümberhindamine;<br />
• Teise mailmasõja lõppedes oli saabunud modernistliku arhitektuuri<br />
tähetund; Am<strong>ee</strong>rika Ünendriigid olid muutunud kõige rikkamaks ja<br />
moodsamaks riigiks maailmas; luuakse klaaspindadega arhitektuuri -<br />
karkassi võrgustik ja klaasipinnad;<br />
• Euroopa ja Aasia oli teises olukorras: La Corbusier - elukeskkonda on<br />
vaja sootuks teisiti kujundada ja elamispinda kujundada võimalikult<br />
väikesele alusele ning modul<strong>ee</strong>rides elamud inimede mõõtmetele;<br />
• 1960-ndatel aastatel tekkisid uued vormid (nii põhiplaaniliselt kui ka<br />
välisvormilt ümarad) (E. Saarinen, Frank Lloyd Wright, Le Corbusier),<br />
mis omavad skulpturaalselt, hõljuvad, ümarad, orgaanilised vormid;<br />
• Orgaanilise arhitektuuri kõrval tekkivad id<strong>ee</strong>d hoonest kui tehnilisest<br />
organis<strong>ee</strong>ri<strong>tud</strong> kunstiteosest (high-tech arhitektuur);<br />
• ning 1970-80-ndail aastatel toimub taas tagasipöördumine stiili juurde<br />
• 1990 a tekkis dekonstruktivism - elitaarne vormik<strong>ee</strong>l, ebakorrapäraselt<br />
tekita<strong>tud</strong> struktuur; funktsioon on vormi sisse pigista<strong>tud</strong>.<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 83
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> <strong>teine</strong> <strong>pool</strong> (<strong>alates</strong> <strong>1945</strong>) postmodernism<br />
• Postmodernism<br />
• Elumaja<br />
• Berliin 1989<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 84
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> <strong>teine</strong> <strong>pool</strong> (<strong>alates</strong> <strong>1945</strong>): postmodernism<br />
Vanna Venturi, 1962-1964<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 85
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> <strong>teine</strong> <strong>pool</strong>: skulpturalnne arhitektuur<br />
Ooperiteater Sydney, 1957-1973<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 86
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> <strong>teine</strong> <strong>pool</strong>: skulpturaalne arhitektuur<br />
Armotsemendist maja, Antti Lovag<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 87
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> <strong>teine</strong> <strong>pool</strong>:<br />
skulpturaalne<br />
arhitektuur?<br />
Guggenheimi<br />
Muuseum, Bilbao<br />
Hispaania, 1993-<br />
1997<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 88
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> <strong>teine</strong> <strong>pool</strong> (<strong>alates</strong> <strong>1945</strong>) high-tech arhitektuur<br />
Olümpiastaadion Münhen, 1972<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 89
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> <strong>teine</strong> <strong>pool</strong> (<strong>alates</strong> <strong>1945</strong>) high-tech arhitektuur<br />
• Müncheni<br />
olümpistaadion,<br />
• 1968 -72<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 90
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> <strong>teine</strong> <strong>pool</strong> (<strong>alates</strong> <strong>1945</strong>) high-tech arhitektuur<br />
• Renzo Piano ja<br />
Richard Rogers:<br />
• Pompidou<br />
keskus, Pariis,<br />
• 1971- 1977<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 91
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> <strong>teine</strong> <strong>pool</strong> (<strong>alates</strong> <strong>1945</strong>) high-tech arhitektuur<br />
Expo Hannover, 2000<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 92
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> <strong>teine</strong> <strong>pool</strong> (<strong>alates</strong> <strong>1945</strong>) dekonstruktivism<br />
Kantselei, Viin, 1984-1989<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 93
<strong>20.</strong> <strong>Sajandi</strong> <strong>teine</strong> <strong>pool</strong> (<strong>alates</strong> <strong>1945</strong>) dekonstruktivism<br />
“Ginger ja Fred” Praha, 1995<br />
Urmas Mänd. Hooned ja hooneosad 94