dim. – skr. z l. dimidius polovica. Dimastigamoeba ... - datasolution.sk
dim. – skr. z l. dimidius polovica. Dimastigamoeba ... - datasolution.sk
dim. – skr. z l. dimidius polovica. Dimastigamoeba ... - datasolution.sk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
disperzita <strong>–</strong> [dispersio] 1. miera, stupeň rozptýlenia; →disperzná sústava; 2. relat. piesočnatosť al.<br />
ílovitosť pôdy.<br />
disperzná sústava <strong>–</strong> systém, kt. vzniká rozptýlením jednej al. viacerých zloţiek (dispergovaných fáz)<br />
v inej fáze, tzv. disperznom prostredí (plyne, kvapaline, tuhej látke). D. s. sú hmotné systémy, kt.<br />
obsahujú mnohé prvky nespojitosti nezávisle od seba, a preto aspoň jedna <strong>sk</strong>upina fyz. a chem.<br />
vlastností v nich je pozdĺţ priamky periodicky nespojitá. Disperznú časť tvorí súčet navzájom od<br />
seba oddelených čiastočiek. Disperzné prostredie je súvislá časť, v kt. sú rozptýlené čiastočky<br />
disperznej časti. D. s. charakterizuje stupeň disperzity, tvar čiastočiek disperznej časti a spôsob ich<br />
priestorového rozptýlenia.<br />
Podľa veľkosti dispergovaných čiastočiek sa rozlišujú: 1. analytické disperzné sústavy (veľkosť<br />
častíc 500 nm; patria sem emulzie a<br />
suspenzie, pre kt. platí Gibbsov →zákon.<br />
Koloidné d. s. sa delia na a) fázové koloidy <strong>–</strong> ( lyofóbne koloidy) dispergované častice a disperzné<br />
prostredie tvoria 2 fázy, nemoţno ich pokladať za sústavy v termodynamickej rovnováhe; ich<br />
stabilita sa dosahuje pridaním tretej zloţky <strong>–</strong> elektrolytu al. ochranných koloidov; tvoria ho<br />
najčastejšie anorg. látky; b) molekulové koloidy <strong>–</strong> (lyofilné koloidy) dvojzloţkové koloidné d. s., kt.<br />
moţno pokladať za jednofázové; správajú sa ako pravé rozt. a ako sústavy v termodynamickej<br />
rovnováhe. Platia pre ne klasické zákony termodynamiky. Tvoria ich najčastejšie org. a<br />
makromolekulové látky. Na rozhraní dispergovanej častice a disperzného prostredia pri fázových<br />
koloidoch je veľká povrchová energia a vlastnosti obi-dvoch zloţiek sa menia vo veľmi malom<br />
intervale s prudkým gradientom. Pri molekulových koloidoch sa vlastnosti medzi micelou a<br />
disperzným prostredím pre silnú solvatáciu menia spojito. Nízkomolekulové látky s difilným<br />
charakterom (molekula má polárnu i nepolárnu <strong>sk</strong>upinu) sa môţu správať ako pravé rozt.<br />
(molekulové koloidy) al. pri vyšších koncentráciách ako fázové koloidy v dôsledku agregácie (mydlá,<br />
penicilín, koloidné farbivá).<br />
Prechodné sústavy môţu vzniknúť z dvoch krajných morfologických typov: zo sústav, kt. čiastočky<br />
majú v priestore v kaţdom smere koloidnú veľkosť (koloidné disperzie), al. zo sústav, kt. čiastočky<br />
majú koloidný rozmer aspoň v jednom smere (diformné sústavy <strong>–</strong> blany, vlákna ap.). Z koloidných<br />
sústav vznikajú agregáciou al. koaguláciou, z <strong>dim</strong>orfných miesením al. premiešavaním (špongia,<br />
kaučuk). Typickou vlastnosťou prechodných sústav je okrem spojitosti disperznej fázy aj spojitosť<br />
dispergovaných čiastočiek. Tým sa utvorí pevná kostra a sústava má vlastnosti, kt. tvoria prechod<br />
medzi disperznou a <strong>dim</strong>orfnou sústavou (→gél). Za dvojité sústavy sa pokladá zmes disperznej a<br />
<strong>dim</strong>orfnej sústavy (peny).<br />
Liečivé prípravky môţu byť disperziami: 1. plynných, kvapalných a tuhých látok v plyne<br />
(→aerodisperzie); 2. plynu v kvapaline (→peny); 3. kvapalín v kvapalinách (→emulzie); 4. tuhých<br />
látok v kvapalinách (→suspenzie); 5. tuhých látok v plyne (hrubé disperzie s časticami > 1 mm,<br />
tvorené > 2 fázami; nemajú vlastný tvar, čím sa líšia od tých hrubo disperzných prípravkov, pri kt. je<br />
určitý tvar výrazným charakteristikom).<br />
disperzné prostredie <strong>–</strong> [dispersion medium] spojitá časť →disperznej sústavy.<br />
disperzný podiel <strong>–</strong> [dispersion fraction] zloţky (fázy) →disperznej sústavy, kt. sú rozptýlené v<br />
disperznom prostredí.<br />
Dispholidus <strong>–</strong> rod jedovatých hadov z čeľade Colubridae. Druh D. typus je plachý had ţijúci v<br />
stromoch v juţ. Afrike. Produkuje jed hemoragín.<br />
81