dim. – skr. z l. dimidius polovica. Dimastigamoeba ... - datasolution.sk
dim. – skr. z l. dimidius polovica. Dimastigamoeba ... - datasolution.sk
dim. – skr. z l. dimidius polovica. Dimastigamoeba ... - datasolution.sk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Z hodnoty dipólového momentu moţno usudzovať na štruktúru molekuly. Molekuly, kt. majú = 0,<br />
majú symetrickú štruktúru. Polárne molekuly majú nesúmernú štruktúru. Tak napr. väzby atómov<br />
vodíka v molekule vody zvierajú uhol 105° a dipólový moment vody = 1,84 D.<br />
Molekuly, kt. majú výsledný dipólový moment iný ako nulový, označujú sa ako trvalé (permanentné)<br />
d.; ich polárny charakter je daný štruktúrou molekuly.<br />
Rozdiely medzi polárnymi a nepolárnymi molekulami sa výrazne prejavujú v ich správaní sa v elektr.<br />
poli. Elektr. pole má na polárne molekuly vplyv dvojakého druhu: usiluje sa ich orientovať v smere síl<br />
poľa (orientačná polarizácia) al. zvyšuje dipólový moment, lebo ešte viac zväčšuje vzdialenosť<br />
medzi nábojmi vnútri molekuly, čím sa zväčšuje dĺţka dipólového momentu l. Polarizácia molekúl<br />
(ale aj iónov a atómov) vyvoláva zmenu ich prirodzenej formy, t. j. ich deformáciu (deformačná<br />
polarizácia). Môţe sa pritom zmeniť aj objem molekuly.<br />
Keď prestanú vonkajšie sily pôsobiť, vzniknuté d. sa znova stávajú nepolárnymi molekulami. Takéto<br />
dočasné d. označujeme ako indukované, na rozdiel od trvalých d., kt. polárny charakter je daný<br />
stavbou molekuly a nie je vyvolaný pôsobením vonkajších síl. Miera ľahkosti, s akou sa elektróny<br />
posúvajú vplyvom vonkajšieho elektr. poľa (polarizujú) sa menuje polarizovateľnosť.<br />
Polarizovateľnosť závisí od pohylivosti elektrónov.<br />
Veľkosť indukovaného dipólového momentu je úmerná intenzite vonkajšieho elektr. poľa E, kt.<br />
pôsobí na molekulu<br />
i<br />
E<br />
kde i je indukovaný dipólový moment, E = intenzita elektr. poľa, = koeficient elektr.<br />
polarizovateľnosti čiţe deformovateľnosti (polarizovateľnosť).<br />
Konečným výsledkom polarizácie kovalentnej väzby môţe byť strata vzájomnej účasti elektrónovej<br />
dvojice na väzbe obidvoch atómov, kt. kovalentnú väzbu utvorili; elektrónová dvojica môţe prejsť<br />
úplne k jednému z atómov. Takto sa kovalentná väzba mení na iónovú a jav sa nazýva heterolýza.<br />
Podľa toho, či je napr. atóm uhlíka (pri org. zlúč.) zlúčený s elektronegat. al. elektropozit. atómom,<br />
pri heterolytickom štiepení sa elektronegat. atóm odštiepi ako anión a atóm uhlíka sa mení na<br />
karbóniový katión s elektrónovým sextetom<br />
H 3 C<strong>–</strong>Cl <strong>–</strong>→ H 3 C + + Cl <strong>–</strong><br />
al. sa elektropozit. atóm mení na katión a uhlík utvára karbanión<br />
H 3 C<strong>–</strong>Na <strong>–</strong>→ H 3 C <strong>–</strong> + Na +<br />
dipólový moment <strong>–</strong> , základná vektorová veličina charakterizujúca →dipól. Veľkosť d. m. je daná<br />
súčinom vzdialenosti a medzi ťaţi<strong>sk</strong>ami dvoch rovnako veľkých nábojov opačnej polarity a veľkosti<br />
jedného náboja Q: = . Q. Vektor smeruje od záporného pólu ku kladnému. V zloţitejších<br />
moeklulách je d. m. vektorovým súčtom d. m. ich jednotlivých <strong>sk</strong>upín. Jednotkou d. m. je mAs. Ako<br />
praktická jednotka sa pouţíva debye (D):<br />
1<br />
1 D = <strong>–</strong><strong>–</strong><strong>–</strong><strong>–</strong><strong>–</strong> 10 -29 mAs = 10 -18 absol. elektrostat. jednotiek.<br />
2,998<br />
Pomocou d. m. sa určujú al. overujú štruktúry molekúl, najmä org. látok. Symetrické molekuly (H 2 ,<br />
N 2 , CH 4 , CO 2 , CS 2 , benzén ap.) majú d. m. = 0. Voda má = 1,84 D. V molekule H 2 O zvierajú väzby<br />
O<strong>–</strong>H tupý uhol, čím sa utvára dipól. Ak sa v pôvodne symetrickej molekule poruší symetria<br />
substituentami, prejaví sa to tým väčším d. m., čím je asymetria väčšia. Príkladom sú chlórované<br />
deriváty benzénu:<br />
32