ObrtniÄke novine broj 112 - Hrvatska obrtniÄka komora
ObrtniÄke novine broj 112 - Hrvatska obrtniÄka komora
ObrtniÄke novine broj 112 - Hrvatska obrtniÄka komora
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Str. 14<br />
Str. 17<br />
•<br />
•<br />
Str. 10<br />
IZMJENE ZAKONA O PRIJEVOZU<br />
U CESTOVNOM PROMETU<br />
Novosti za taksi<br />
prijevoznike<br />
Str. 6<br />
KOLUMNE<br />
dr. Ante Babić<br />
Kamo je otišao dolar?<br />
Ružica Mikačić<br />
Sezona – od euforije do omalovažavanja<br />
GOST<br />
SAVJETNIK<br />
Ines Čalušić<br />
Narudžba s plaćanjem<br />
kompenzacijom<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
•<br />
OBNOVLJENA 1994.<br />
UTE MELJENA 1852.<br />
•<br />
BROJ <strong>112</strong> • LISTOPAD 2009. • ISSN 1332-7364 GLASILO HRVATSKE OBRTNIČKE KOMORE www: http://www.hok.hr • E-mail: obrtnicke-<strong>novine</strong>@hok.hr<br />
»KRiZNI POREZ«<br />
ZA OBRTNIKE<br />
Upute za plaćanje<br />
poreza<br />
OBRAZOVANJE<br />
Analiza upisa<br />
u obrtničke<br />
programe<br />
Str. 3<br />
Str. 24<br />
14. susret ribara<br />
Nužna nova<br />
strategija ribarstva<br />
OKRUGLI STOL<br />
O MIRENJU<br />
Poželjnija metoda<br />
rješavanja sporova<br />
PRILOZI<br />
Obrtnički savjetnik<br />
Obrtnički savjetnik<br />
GODINA IV, BROJ 20 – PRILOG OBRTNIČKIH NOVINA<br />
Str. 26<br />
OBNOVLJENA<br />
1994.<br />
1 8 5 2.<br />
U T E M E L J E N A<br />
Uz strategiju ribarstva, važna su i dva nova temeljna zakona:<br />
Zakon o morskom ribarstvu i Zakon o strukturnoj potpori i uređenju<br />
tržišta u ribarstvu, čiji je cilj uskladiti hrvatsko zakonodavstvo s<br />
europskim, ali i očuvati interese hrvatskog ribarstva<br />
Str. 5<br />
<br />
Z<br />
P<br />
Županijska kronika<br />
GOSPIĆ<br />
Lički obrtnici u novom prostoru<br />
Ličko-senjski obrtnici sele u 103 m 2 novih<br />
prostora<br />
Otvoren<br />
centar<br />
za vjenčanja<br />
rije 14 godina Sandra Brajković Fonović je nakon<br />
rada u poznatoj pulskoj firmi Arena modna<br />
trikotaža krenula u obrtničke vode u malom prostoru<br />
od 20 četvornih metara, a 9. listopada ove godine,<br />
njezina je agencija na ulazu u Pazin otvorila<br />
prvi Istarski centar za vjenčanja – Yes. U novom<br />
poslovnom prostoru veličine 700 četvornih metara,<br />
mladenci će dobiti kompletnu uslugu u vezi s vjenčanjem,<br />
jer se osim salona agencije Sandra sa 20<br />
zaposlenih djelatnika, u Centru još nalaze i poklon<br />
dućan Happy day, zlatarnica Daka, Foto festival,<br />
videoprodukcija Artimi, cvjećarnica Viole te, frizerski<br />
salon Studio Fashion te ca fe bar Inside. Među<br />
<strong>broj</strong>nim uzvanicima svečanosti otvaranja Centra bio<br />
je nazočan i predsjednik Obrtničke komore Istarske<br />
županije Aldo Ukanović, koji je čestitao Sandri Brajković<br />
Fonović na otvaranju prvog istarskog centra<br />
za vjenčanja. Agencija Sandra djeluje u svojim salonima<br />
u Pazinu, Rijec i Zagrebu i za vlastite je kreacije<br />
vjenčanica dobila oznaku <strong>Hrvatska</strong> kvaliteta, koju<br />
dodjeljuje HGK. To je prvi salon vjenčanica u RH<br />
s tom oznakom. Prema statistici agencije Sandra<br />
Istra godišnje bilježi od 1020 do <strong>112</strong>0 vjenčanja.<br />
Yes nudi kompletnu uslugu<br />
Županijska kronika<br />
<strong>broj</strong><br />
www.hok.hr<br />
SISAK<br />
Obrtnici darovali EKG uređaj<br />
Dječji odjel sisačke Opće bolnice primio vrijednu<br />
donaciju<br />
74. ZLATNA IGLA ZAGREBA<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> / veljača 2009. 9<br />
DUBROVNIK<br />
11<br />
Listopad<br />
2009.<br />
Školjke će se izvoziti u EU<br />
Uzgajivači iz Dubrovačko-neretvanske županije<br />
spremaju se za izlazak na Europsko tržište<br />
Bogata tradicija zagrebačkih obrtnika<br />
Na tradicionalnoj Zlatnoj igli<br />
predstavljeni proizvodi iz<br />
radionica zagrebačkih obrtnika<br />
T<br />
Novine u Zaštiti na radu<br />
Anđelko Vojvoda, mr. sc.<br />
a provedbu preuzetih obveza iz pregovaračkog stajališta te<br />
za privremeno zatvaranje poglavlja bilo je potrebno provesti<br />
odgovarajuće izmjene Zakona o zaštiti na radu. Nakon ocjene<br />
Europske komisije o usklađenosti/neusklađenosti navedenog<br />
Zakona s pravnom stečevinom Europske unije, slijede dodatni<br />
zahtjevi u odnosu na potpunu usklađenost s Direktivom vijeća<br />
89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. Prema najnovijim dodatnim zahtjevima<br />
predstavnika Europske komisije, potrebno je redefinirati<br />
ili dodatno pojasniti neke od već ranije ugrađenih odredbi. Stoga<br />
se u hitnom postupku, 17. lipnja 2009. godine našao prijedlog novih<br />
izmjena Zakona, koji je i prihvaćen.<br />
Slijedom pretpristupnih aktivnosti Republike Hrvatske za ulazak<br />
u punopravno članstvo Europske unije uslijedile su izmjene<br />
i dopune Zakona o zaštiti na radu (NN 59/96., 94/96., 114/03.,<br />
100/04., 86/08., 116/08. i 75/09.). Posljednjom izmjenom najvažnije<br />
promjene nastale su u dijelu obveze poslodavca koji mora:<br />
kontinuirano pratiti promjene procesa rada i procjenjivati možebitne<br />
opasnosti. Sukladno tome, radnicima koji nisu obuhvaćeni<br />
obvezom redovnih zdravstvenih pregleda po posebnom<br />
propisu (Pravilnik o poslovima s posebnim uvjetima rada),<br />
utvrđeno je pravo da u vremenskom razdoblju od svake tri godine,<br />
mogu zatražiti preventivni zdravstveni pregled.<br />
Poslodavci imaju obvezu međusobne suradnje ne samo na radilištima<br />
već i u slučaju kada njihovi radnici istovremeno obavljaju<br />
poslove.<br />
Svaki poslodavac mora imati osobu zaduženu za provedbu<br />
aktivnosti zaštite na radu, a radnici mogu kod svakog poslodavca,<br />
bez obzira na njegovu veličinu, izabrati povjerenika za<br />
zaštitu na radu.<br />
radicionalna, 74. Zlatna igla<br />
Zagreba, održana 16. listopada<br />
u studiju Anton Marti na<br />
Hrvatskoj televiziji, okupila je petstotinjak<br />
gledatelja iz cijele Hrvatske<br />
željnih vidjeti presjek ponude domaćih<br />
kreatora obrtnika. Zagrebačka<br />
obrtnička revija bila je prilika da se<br />
<br />
NOVOST ZA<br />
ISTARSKE<br />
PAROVE<br />
Vlado Crkvenac, Darko Horvat, Mato Topić, Branka Jengić, Ivo Jelušić i Mirza Šabić<br />
u 19 izlazaka, uz proizvode iz radionica<br />
zagrebačkih obrtnika tekstilne<br />
djelatnosti i proizvodnje, prikaže i<br />
umijeće njihovih kolega iz drugih gradova.<br />
Kako je istaknuo predsjednik<br />
Udruženja obrtnika Grada Zagreba<br />
Vlado Crkvenac, Zlatna igla Zagreba<br />
dio je građanske tradicije i dokaz<br />
da su obrtnici modne struke uporni u<br />
svom nastojanju da zagrebačko i hrvatsko<br />
modno stvaralaštvo opstane.<br />
Prema riječima predsjednice Revijskog<br />
odbora Branke Jengić, scenarijem<br />
ove najveće hrvatske revije<br />
obrtnika nastojalo se najkvalitetnije<br />
predstaviti najviše produkcijske i<br />
estetske standarde proizvoda obrtničkih<br />
radionica tekstila (dnevna,<br />
večernja i vjenčana odjeća, obuća,<br />
krzno, koža, šešir, moda za muškarce),<br />
ali i radionica postolara, kožne<br />
galanterije, zlatara, cvjećara, kao i<br />
ponajbolje iz salona frizera i kozmetičara.<br />
Generalni pokrovitelj ovogodišnje<br />
Zlatne igle bilo je Ministarstvo<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva,<br />
pokrovitelj i suorganizator Grad Zagreb,<br />
suorganizatori su bili <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong>, Obrtnička <strong>komora</strong><br />
Zagreb i Turistička zajednica Zagreba,<br />
a zlatni sponzor Obrtnička štedna<br />
banka. <strong>Hrvatska</strong> radiotelevizija<br />
i ove je godine bila suorganizator i<br />
medijski pokrovitelj.<br />
Povijest obrtništva na osamsto stranica<br />
Smatrali smo svojom moralnom<br />
obvezom zastati, osvrnuti se,<br />
proučiti, valorizirati i zapisati povijest<br />
obrtništva, rekao je Karlo Mišković,<br />
naglasivši kako je riječ o jedinstvenoj<br />
monografi ji ne samo u Hrvatskoj<br />
nego i u velikom dijelu Europe<br />
H<br />
rvatska akademija znanosti i<br />
umjetnosti – Zavod za znanstveni<br />
i umjetnički rad u Osijeku i Obrtnička<br />
<strong>komora</strong> Osječko-baranjske županije,<br />
zajedno s udruženjima obrtnika<br />
Osijeka, Našica, Đakova, Donjeg Miholjca,<br />
Valpova i Baranje, nakon gotovo pet<br />
godina mukotrpnog rada na prikupljanju<br />
podataka, promovirali su u rujnu monografi<br />
ju pod naslovom »Obrt i obrtnici<br />
Osječko-baranjske županije 1872. –<br />
2007.«. U dva sveska, na ukupno osam<br />
stotina stranica, nalazi se povijest obrta<br />
i obrtništva te popis obrtnika koji su<br />
djelovali na području Osječko-baranjske<br />
županije.<br />
»U 21. stoljeću, u kojem tehnološki<br />
napredak tjera suvremenoga čovjeka da<br />
grabi naprijed, a pri tome mu ne dopušta<br />
zastajkivati, smatrali smo svojom moralnom<br />
obvezom učiniti baš to: zastati,<br />
osvrnuti se, proučiti, valorizirati i zapisati<br />
povijest obrtništva«, istaknuo je predsjednik<br />
OK Osječko-baranjske županije Karlo<br />
Mišković.<br />
Monografi ja svjedoči o obrtništvu kakvo<br />
je nekada bilo i kakvo je danas, ali<br />
i o njegovoj spremnosti da odgovori izazovima<br />
budućnosti. Mišković je posebice<br />
zahvalio prof. emer. Juliju Martinčiću,<br />
voditelju projekta monografi je, kao i svim<br />
autorima, predsjednicima i tajnicima<br />
udruženja obrtnika te Osječko-baranj-<br />
Svi poslodavci su dužni izraditi procjenu opasnosti, što je do<br />
sada bila obveza samo u djelatnosti industrije, graditeljstva,<br />
poljoprivrede, ribarstva, šumarstva, prometa i zdravstva te poslodavci<br />
u drugim djelatnostima za dijelove radnog procesa<br />
u kojima postoji mogućnost nastanka ozljeda na radu, profesionalnih<br />
bolesti te poremećaja u procesu rada koji bi mogli<br />
izazvati štetne posljedice po sigurnost i zdravlje zaposlenika.<br />
Odredbe Zakona o zaštiti na radu<br />
odnose se na:<br />
Poslodavac je svaka fizička ili pravna osoba koja zapošljava<br />
jednog ili više radnika i koji je u skladu s općim propisima<br />
radnog zakonodavstva odgovoran za osiguranje uvjeta za rad<br />
radnika na siguran način, uključujući tijela državne uprave, regionalne<br />
i lokalne uprave i samouprave i javne ustanove.<br />
Odredbe Zakona odnose se i na osobe koje obavljaju djelatnost<br />
osobnim radom i na pravne osobe kada koriste rad<br />
drugih osoba.<br />
Osobe koje obavljaju posao za poslodavca su:<br />
radnici,<br />
volonteri, učenici i studenti koji kod poslodavca rad obavljaju<br />
na temelju posebnog propisa<br />
osobe koje poslove obavljaju za vrijeme izdržavanja kazne zatvora<br />
ili odgojne mjere<br />
osobe koje poslove obavljaju osobnim radom.<br />
Drugim osobama u smislu Zakona smatraju se osobe koje se<br />
po bilo kojoj osnovi rada nalaze u prostorijama i prostorima poslodavca<br />
(primjer, poslovni suradnici, djelatnici tijela državne uprave,<br />
korisnici usluga i druge osobe).<br />
Odredbe ovoga Zakona ne odnose se na pripadnike oružanih<br />
snaga i redarstvene službe uključene u održavanje javnog reda i<br />
sigurnosti i na kućne pomoćnice.<br />
PROMOVIRANA MONOGRAFIJA<br />
»OBRT I OBRTNICI OSJEČKO-BARANJSKE ŽUPANIJE 1872. – 2007.«<br />
Predsjednik OK Osječko-baranjske županije<br />
Karlo Mišković<br />
skoj županiji. Naime, Osječko-baranjska<br />
županija, prva je fi nancijski pripomogla u<br />
izdavanju monografi je. »Uvijek smo bili i<br />
bit ćemo partneri obrtnika, jer obrtništvo<br />
je dragocjen segment gospodarstva«,<br />
naglasio je na promociji župan dr. sc.<br />
Vladimir Šišljagić.<br />
Promociji su nazočili i predsjednik<br />
Hrvatske obrtničke komore Mato Topić,<br />
predsjednici udruženja obrtnika, predstavnici<br />
gradova i <strong>broj</strong>ni obrtnici.<br />
Autori poglavlja su prof. emer. Julije<br />
Martinčić, Karlo Mišković, mr. sc. Dražen<br />
Kušen, prof. dr. sc. Stjepan Sršan, prof.<br />
Marko Landeka, prof. Blaženka Sudar,<br />
mr. sc. Vesna Božić-Drljača, mr. sc. Petar<br />
Đidara, prof. dr. sc. Vladimir Cini, mr. sc.<br />
Marina Vinaj, prof. Ida Horvat, prof. Branka<br />
Uzelac, Jasmina Jurković, prof. Silvija<br />
Lučevnjak, Zdenka Frajtag, prof. Janos<br />
Andocsi i prof. Stjepan Ham.<br />
novi Zakon o radu<br />
Uključiti HOK i HGK<br />
u Gospodarskosocijalno<br />
vijeće<br />
Završena ovogodišnja<br />
sezona međunarodnih<br />
sajmova<br />
Str. 22<br />
Zabrana pušenja –<br />
prijelazno razdoblje<br />
za prilagodbu<br />
do travnja 2010.<br />
Str. 2 – 3<br />
Str. 2 – 3
Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009.<br />
AKTUALNO<br />
UVODNIK<br />
Poštovani čitatelji,<br />
u novom, jesenskom <strong>broj</strong>u Obrtničkih<br />
novina pripremili smo za Vas<br />
aktualne teme i nadamo se da ćete<br />
pronaći informacije koje će Vam<br />
pomoći u poslovanju. U Obrtničkom<br />
savjetniku izdvojeni su stručni<br />
tekstovi naših savjetnika, nemojte<br />
ih propustiti. Dajemo Vam pojašnjenje<br />
obračuna »kriznog poreza«<br />
za obrtnike te ukazujemo na <strong>novine</strong><br />
u Zakonu o izmjenama Zakona o<br />
ograničavanju uporabe duhanskih<br />
proizvoda kao i na novi Zakon o<br />
ODBOR ZA TRADICIJSKE I UMJETNIČKE OBRTE<br />
Apliciranje i isticanje znaka<br />
Matija Duić<br />
radu. Na snagu je stupio još jedan<br />
zakon, vezan za prijevoz u cestovnom<br />
prometu, što će zanimati autotaksi<br />
prijevoznike. U Jakišnici na<br />
otoku Pagu pratili smo 14. susret<br />
ribara koji je okupio 200 sudionika<br />
i na kojem je nakon zanimljive rasprave<br />
zaključeno kako je za domaće<br />
ribare najvažnije izraditi Strategiju<br />
hrvatskog ribarstva. Možda će Vas<br />
zanimati analiza upisa u obrtnička<br />
zanimanja ili želite da se tradicija i<br />
kvaliteta Vašeg proizvoda ili usluge<br />
potvrdi i znakom Tradicijskog<br />
ili Umjetničkog obrta, više o tome<br />
pročitajte u ovom <strong>broj</strong>u. Nastupima<br />
na sajmovima u Grazu i Zenici završena<br />
je ovogodišnja sajamska sezona,<br />
a ujedno najavljujemo i nove<br />
sajmove u 2010. godini. Popratili<br />
smo i Okrugli stol o mirenju, pročitajte<br />
što zapravo znači medijacija<br />
(mirenje) i kako možete rješavati<br />
sporove mimo suda. Naravno, preporučujemo<br />
i Županijsku kroniku<br />
kao i sve ostale tekstove, a u međuvremenu,<br />
do izlaska sljedećeg <strong>broj</strong>a,<br />
čitajte novosti na www.hok.hr<br />
Glavna urednica<br />
Snježana Tomić<br />
Kao što smo u prethodnim <strong>broj</strong>evima<br />
obavještavali, projektom Hrvatske<br />
obrtničke komore Obrti s<br />
tradicijom, odnosno Umjetnički obrti, nastoji<br />
se javnosti, a ponajprije potencijalnim<br />
potrošačima predstaviti one obrte čiji<br />
se proizvodi i usluge kvalitetom izrade te<br />
jasnim oslanjanjem na tradicijsku kulturu<br />
izdvajaju od sličnih proizvoda koji se nalaze<br />
na tržištu. U tu svrhu, podnositeljima<br />
zahtjeva čiji proizvodi zadovolje preliminarni<br />
pregled Odbora, a zatim i pregled<br />
radionice od strane stručne Komisije,<br />
izdaje se uvjerenje o stjecanju statusa<br />
Obrta s tradicijom, odnosno Umjetničkog<br />
obrta. Zajedno s Uvjerenjem, podnositelju<br />
zahtjeva, odnosno, vlasniku obrta<br />
dodjeljuje se pravo isticanja znaka Obrt s<br />
tradicijom, odnosno Umjetnički obrt koji<br />
izdaje <strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong>, a koji<br />
se u obliku privjeska ili kao naljepnica<br />
stavlja uz proizvod.<br />
Tržišna atraktivnost<br />
Na posljednjoj sjednici Odbora za tradicijske,<br />
odnosno umjetničke obrte, održanoj<br />
u rujnu ove godine, na razmatranje<br />
su uzeti proizvodi na kojima je nositelj<br />
znaka umjesto privjeska ili naljepnice<br />
utisnuo znak na sam proizvod ili na njegovu<br />
ambalažu. S obzirom na to da takvo<br />
isticanje znaka nije bilo predviđeno Pravilnikom<br />
o tradicijskim, odnosno umjetničkim<br />
obrtima (NN <strong>112</strong>/07), Odbor je<br />
mišljenja da takvoj praksi treba pristupiti<br />
s oprezom. Naime, znak Tradicijskog<br />
odnosno Umjetničkog obrta sastoji se od<br />
niza elemenata koji mu, ako se izmijene<br />
ili zanemare, mogu oduzeti bitno svojstvo<br />
autentičnosti i prepoznatljivosti.<br />
Ipak, Odbor je uzeo u obzir činjenicu da<br />
je kod nekih proizvoda isticanje znaka na<br />
način na koji to predviđa Pravilnik neadekvatno<br />
ili otežano. Isto tako, Odbor je<br />
svjestan činjenice da uspješno istaknut<br />
znak, čija će forma i sadržaj odgovarati<br />
službenoj verziji, može pozitivno utjecati<br />
na tržišnu atraktivnost proizvoda za<br />
koji je isticanje znaka odobreno.<br />
Primjerak na uvid<br />
Pregledavši proizvode koje je dobio na<br />
uvid, a na kojima je znak istaknut na način<br />
da se utisne na sam proizvod ili njegovu<br />
ambalažu, Odbor je došao do zaključka<br />
da se nositeljima dopusti apliciranje znaka<br />
u vlastitom aranžmanu, ali isključivo<br />
nakon uvida i dopuštenja Odbora za<br />
tradicijske i umjetničke obrte. Odnosno,<br />
prije nego što nositelj stavi na tržište proizvod<br />
na koji je aplicirao znak (na način<br />
da je utisnut u proizvode od kože, stakla,<br />
keramike, ugraviran u drvo ili našiven na<br />
tkaninu i sl.) potrebno je da Odboru da na<br />
uvid primjerak takvog proizvoda ili fotografiju<br />
istog iz koje se jasno može vidjeti<br />
kako je aplikacija znaka ostvarena. Ako<br />
Odbor zaključi da je takvo apliciranje<br />
znaka primjereno, tada se proizvod može<br />
slobodno staviti na tržište.<br />
Više informacija o mogućnostima<br />
dobivanja znaka Tradicijskog,<br />
odnosno Umjetničkog<br />
obrta na www.hok.hr/cehovi<br />
22. kongres ugostitelja i turističkih<br />
djelatnika Hrvatske obrtničke komore,<br />
održava se 9. i 10. studenoga<br />
2009. godine u Bolu na Braču (hotel<br />
BLUESUN HOTEL ELAPHUSA), u<br />
organizaciji Ceha ugostitelja i turističkih<br />
djelatnika HOK-a. Domaćin<br />
ovogodišnjeg Kongresa je Obrtnička<br />
<strong>komora</strong> Splitsko-dalmatinske<br />
županije, a pokrovitelj je Ministarstvo<br />
turizma. Na ovaj tradicionalni<br />
stručni skup prijavljeno je oko<br />
600 sudionika. Kroz rad Kongresa<br />
zastupa se i prezentira snaga,<br />
problemi i ideje više od 16.000<br />
registriranih hrvatskih obrtnika<br />
– ugostitelja. Izvještaj s ovogodišnjeg<br />
Kongresa objavit ćemo u sljedećem<br />
<strong>broj</strong>u Obrtničkih novina.<br />
TEMA BROJA<br />
www.hok.hr<br />
Uskoro novi Zakon o radu<br />
I HOK i HGK u Gospod<br />
Snježana Tomić<br />
U<br />
proceduru donošenja upućen je<br />
Prijedlog Zakona o radu, s tim da<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> nije<br />
sudjelovala u izradi tog prijedloga, niti<br />
joj je tekst ovog Zakona, prije upućivanja<br />
u zakonodavnu proceduru, bio dostavljen<br />
na mišljenje. Komora je zaobiđena u izradi<br />
važnog zakona za cjelokupno hrvatsko<br />
gospodarstvo, iako u obrtništvu radi oko<br />
250.000 zaposlenika koji čine respektabilnu<br />
<strong>broj</strong>ku od jedne četvrtine aktivno<br />
zaposlenih u RH.<br />
Na taj način HOK-u je uskraćeno<br />
pravo na pravovremenost informiranja<br />
članstva, kao i na iznošenje prijedloga,<br />
a u cilju zakonom zacrtane zadaće zastupanja<br />
interesa obrtnika. Stoga je HOK<br />
predložila Hrvatskom saboru da ne prihvati<br />
donošenje ovog zakona po hitnom<br />
postupku, te je istovremeno, direktno kao<br />
i preko svojih predstavnika u saborskim<br />
odborima, u saborsku proceduru uputila<br />
tri amandmana na tekst prijedloga zakona.<br />
Na tekst Konačnog prijedloga Zakona<br />
o radu predložena su tri amandmana.<br />
AMANDMAN I.<br />
»Radnikom u smislu ovog Zakona smatra se i obrtnik<br />
koji osobno obavlja jednu ili više djelatnosti u vlastitom<br />
obrtu, ako prava u vezi s radnim odnosom ne ostvaruje<br />
po drugoj osnovi.« Odredbom stavka 2. članka 3. Zakona o<br />
obrtu (»Narodne <strong>novine</strong>« br. 77/03., 90/96., 102/98., 64/01.,<br />
71/01., 49/03. – pročišćeni tekst i 68/07.) propisano je da radom<br />
u obrtu obrtnik ostvaruje prava u svezi s radnim odnosom,<br />
ako ta prava ne ostvaruje po drugoj osnovi. U tumačenjima<br />
važećih propisa kojima se uređuju radni odnosi i prava s<br />
tih osnova, zauzet je stav u nadležnom ministarstvu da obrtnik<br />
koji osobno radi u obrtu nije u radnom odnosu. Na temelju<br />
tog stava obrtnik, ne samo da nema ugovor o radu već nema<br />
ni prava s osnove nezaposlenosti, pravo na beneficirani staž<br />
i dr. Na taj način je obrtnik koji radi u svom obrtu stavljen u<br />
IZMJENE ZAKONA O OGRANIČAVANJU UPORABE DUHANSKIH PROIZVODA<br />
Prijelazni rok za prilag<br />
Prijelaznim rokom<br />
za prilagodbu do<br />
9. travnja 2010.<br />
godine, na temelju<br />
izmjena Zakona,<br />
dopušteno je pušenje<br />
u svim objektima koji<br />
isključivo uslužuju<br />
pića, nevezano uz<br />
veličinu objekta,<br />
tehničke uvjete i sl.<br />
Krešimir Tomić<br />
Objavom Zakona o izmjenama i<br />
dopunama Zakona o ograničavanju<br />
uporabe duhanskih proizvoda<br />
stupile su na snagu nove odredbe<br />
vezano uz konzumaciju duhanskih proizvoda<br />
i pušenja. Stupanjem na snagu<br />
Zakona, 9. listopada 2009. g. započeo<br />
je prijelazni rok od 6 mjeseci, u kojem<br />
je potrebno prilagoditi ugostiteljske<br />
objekte zakonskim odredbama, za one<br />
objekte gdje je moguće i gdje vlasnici<br />
odluče da će dopustiti pušenje.<br />
U prijelaznom roku, do 9. travnja<br />
2010. g., na temelju izmjena Zakona,<br />
dopušteno je pušenje u svim objektima<br />
koji isključivo uslužuju pića, nevezano<br />
na veličinu objekta, tehničke<br />
uvjete i sl.<br />
Vezano za detalje provedbe zakona<br />
u prijelaznom razdoblju, obavljeni su<br />
načelni dogovori u Ministarstvu zdravstva<br />
i socijalne skrbi, te očekujemo i pismenu<br />
potvrdu dalje navedenih usmenih<br />
dogovora:<br />
Radi velikog <strong>broj</strong>a upita od strane<br />
ugostitelja koji posluju u sklopu zatvorenih<br />
javnih prostora, trgovačkih<br />
centara, razmatrala se mogućnost<br />
dopuštenja pušenja u prijelaznom<br />
razdoblju i za takve objekte. Naime,<br />
nepovoljniji položaj od vlasnika trgovačkog društva koji radi<br />
u vlastitom trgovačkom društvu. To povlači za sobom ustavno-pravnu<br />
nejednakost za koju zasigurno nema ni osnova ni<br />
opravdanja. <strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> još jednom ukazuje<br />
na to da je fizička osoba – obrtnik kao vlasnik obrta i zaposlenik<br />
u tom obrtu u istom položaju kao i fizička osoba – vlasnik<br />
trgovačkog društva i zaposlenik u tom društvu. Ističemo<br />
da se u tom slučaju obrtnik pojavljuje i kao poslodavac i kao<br />
radnik, te da nema osnove da mu se ta prava ne priznaju. Uvažavanjem<br />
ove činjenice udovoljilo bi se ustavnom načelu o<br />
jednakosti svih pred zakonom kao i načelu jednakosti svih poduzetnika<br />
na tržištu. Predloženim Amandmanom ovaj Zakon<br />
usuglašava se s navedenom odredbom Zakona o obrtu kao i s<br />
navedenim ustavnim načelima.<br />
ugostiteljski objekti koji isključivo<br />
uslužuju pića, mogli bi dozvoliti<br />
pušenje u svojim objektima, iako<br />
nisu klasično »zatvoreni« objekti sa<br />
sve četiri strane, već su djelomično<br />
otvoreni prema drugim sadržajima u<br />
sklopu trgovačkog centra, kao što su<br />
hodnik, terase, šetnice i slično. Važno<br />
je napomenuti da se pušenje ne bi<br />
dopustilo na dijelovima koji nisu dio<br />
ugostiteljskih objekata, a to su stolovi<br />
na prije spomenutim hodnicima, šet-
arsko-socijalno vijeće<br />
Komora je<br />
zaobiđena u<br />
izradi važnog<br />
zakona za<br />
cjelokupno<br />
hrvatsko<br />
gospodarstvo,<br />
iako u<br />
obrtništvu radi<br />
oko 250.000<br />
zaposlenika<br />
koji čine<br />
respektabilnu<br />
<strong>broj</strong>ku od<br />
jedne četvrtine<br />
aktivno<br />
zaposlenih u RH<br />
U stavku 2. članka 285. dodaje<br />
se rečenica koja glasi: »Udrugom<br />
poslodavaca u smislu ovog Zakona<br />
smatra se i <strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong> i <strong>Hrvatska</strong> gospodarska<br />
<strong>komora</strong>.«<br />
Ovim Amandmanom predlaže<br />
se da se u sustav socijalnog partnerstva<br />
uključe i komore (HOK i<br />
HGK) koje su osnovane na temelju<br />
odbu do travnja 2010.<br />
nicama i sličnim prostorima unutar<br />
trgovačkih centara.<br />
Isto tako, dopustilo bi se pušenje u<br />
posebno odvojenim prostorima za pušenje<br />
u sklopu ugostiteljskih objekata u<br />
kojima se uslužuje i hrana.<br />
Takvi bi objekti u ovom prijelaznom<br />
roku trebali »osposobiti« prostor za pušenje<br />
uređen tako da iz njega nije moguć<br />
protok zraka onečišćenog duhanskim<br />
dimom u drugi prostor, odnosno<br />
fizički odvojenog od ostalog prostora i<br />
ne bi smio biti namijenjen prijelazu u<br />
druge prostore.<br />
Svi drugi tehnički uvjeti poput<br />
ventilacije i sličnih tehničkih detalja,<br />
u prijelaznom roku ne moraju biti zadovoljeni,<br />
te se u istima može pušiti,<br />
ali nije moguće usluživanje hrane i<br />
pića.<br />
Konzumacija hrane i pića u takvim<br />
prostorima bila bi dozvoljena.<br />
U cilju realnog određivanja<br />
ukupne površine prostora za<br />
usluživanje, od strane Ministarstva<br />
zdravstva i socijalne<br />
skrbi, očekujemo da će se<br />
prihvatiti stav Komore da<br />
se veličina prostora mjeri od<br />
vanjskog dijela šanka prema<br />
blagovaonici, što i je namijenjeno<br />
usluživanju gostiju, a<br />
da se prostor »iza« šanka ne<br />
računa u površinu. Također, u<br />
površinu namijenjenu usluživanju,<br />
uzimalo bi se u obzir 20<br />
% od površine samog šanka.<br />
U stavku 2. članka 267. Konačnog<br />
prijedloga Zakona o radu<br />
riječi »koji imaju najveći <strong>broj</strong><br />
članova« zamjenjuju se riječima<br />
»koji imaju više od 50% članova<br />
u djelatnosti za koju se odnosi<br />
odluka«, a riječi »koja ima najveći<br />
<strong>broj</strong> radnika« zamjenjuju<br />
se riječima »koja ima više od<br />
50% radnika«. U stavku 3. iza<br />
riječi »Gospodarsko-socijalnog<br />
vijeća« dodaju se riječi »uz prethodno<br />
pribavljeno mišljenje Hrvatske<br />
obrtničke komore i Hrvatske<br />
gospodarske komore«. Ovim<br />
Amandmanom predlažemo da sindikat<br />
(odnosno udruge poslodavaca),<br />
koji su zaključili kolektivni<br />
ugovor čija se proširena primjena<br />
predlaže, imaju u svom sastavu<br />
više od 50% radnika zaposlenih<br />
na području na koje se kolektivni<br />
ugovor proširuje. Mišljenja smo<br />
da je to jedan od bitnih preduvjeta<br />
za utvrđivanje javnog interesa<br />
za proširenje (tj. da je u sklapanju<br />
kolektivnog ugovora sudjelovalo<br />
više od 50% radnika). Proširenje<br />
AMANDMAN III.<br />
AMANDMAN II.<br />
primjene kolektivnog ugovora na<br />
sve radnike koji rade na području<br />
na koje se kolektivni ugovor proširuje,<br />
zasigurno je od interesa za<br />
sve poslovne subjekte, tj. za sva<br />
trgovačka društva i obrte. Za proširenje<br />
primjene kolektivnog ugovora<br />
traži se utvrđivanje javnog interesa<br />
na temelju procjene učinaka<br />
koju daje Gospodarsko-socijalno<br />
vijeće. Kako u radu GSV-a prema<br />
ovom Konačnom prijedlogu ne<br />
sudjeluju između ostalih predstavnici<br />
obrtnika, predlažemo da GSV<br />
prije davanja procjene učinaka<br />
obvezno pribavi mišljenje Hrvatske<br />
obrtničke komore, odnosno<br />
Hrvatske gospodarske komore.<br />
Napominjemo da su HOK i HGK<br />
osnovane posebnim zakonima na<br />
temelju kojih predstavljaju interese<br />
svih gospodarskih subjekata<br />
RH. Ujedno, obje komore raspolažu<br />
najvjerodostojnijim podacima<br />
za procjenu učinka proširenja<br />
primjene određenog kolektivnog<br />
ugovora, te ih treba uključiti u postupak<br />
na predloženi način.<br />
posebnih zakona, te koje kao takve<br />
zastupaju interese svih gospodarstvenika<br />
– poslodavaca RH.<br />
U dosadašnjem sustavu Gospodarsko-socijalnog<br />
vijeća nema<br />
predstavnika obrtnika kao poslodavaca.<br />
Ukazujemo da 100.000 obrtnika<br />
zapošljava cca. 150.000 radnika,<br />
što u ukupnosti <strong>broj</strong>ke čine respektabilni<br />
<strong>broj</strong> kako poslodavaca tako<br />
i zaposlenih u RH.<br />
U cilju zaštite i promicanja gospodarskih<br />
i socijalnih prava, odnosno<br />
interesa radnika i poslodavaca,<br />
od velike je važnosti da se u Gospodarsko-socijalnom<br />
vijeću čuje glas<br />
i obrtnika, koji u ukupnosti svoje<br />
<strong>broj</strong>ke čine zasigurno najvećeg poduzetnika<br />
Republike Hrvatske.<br />
Ako u ugostiteljskom objektu postoji<br />
prodaja hrane u bilo kakvom obliku,<br />
konfekcioniranom i sl., a da se »podrazumijeva«<br />
da ju gost neće konzumirati<br />
u ugostiteljskom objektu, nažalost, nije<br />
ga moguće poistovjetiti s objektima koji<br />
isključivo uslužuju pića, a u kojima je u<br />
ovom prijelaznom roku dopušteno pušenje.<br />
Bilo kakva prodaja hrane u ugostiteljskom<br />
objektu podrazumijeva i usluživanje,<br />
te u takvim objektima nema mogućnosti<br />
pušenja u prijelaznom periodu.<br />
Mnogo<strong>broj</strong>ni restorani i slični ugostiteljski<br />
objekti koji uslužuju hranu imaju<br />
u sklopu svojeg objekta izdvojen šank<br />
sa prostorom u kojem je moguća samo<br />
konzumacija pića i to tako da su takvi<br />
prostori i fizički odvojeni od glavnog<br />
prostora u kojem se konzumira hrana.<br />
U takvim prostorima navedenih restorana,<br />
dopustilo bi se pušenje u prijelaznom<br />
razdoblju.<br />
Podsjećamo da je na temelju naputka<br />
Ministarstva zdravstva i socijalne<br />
skrbi od lipnja ove godine i dalje na<br />
snazi mogućnost da se na ugostiteljskim<br />
terasama (za koje<br />
je rješenjem nadležnog<br />
tijela za utvrđivanje<br />
uvjeta za obavljanje<br />
poslova ugostiteljstva<br />
utvrđeno da ispunjavaju<br />
uvjete propisane za<br />
prostore za usluživanje<br />
na otvorenom, sukladno<br />
propisima na području<br />
ugostiteljstva), mogu<br />
usluživati jela i pića te<br />
dopustiti pušenje, jer se<br />
ne smatraju zatvorenim<br />
javnim prostorom. Ukoliko naknadno<br />
nakon provedenog postupka utvrđivanja<br />
ispunjavanja uvjeta za prostore za usluživanje<br />
na otvorenom sukladno propisima<br />
na području ugostiteljstva, budu izvršene<br />
određene preinake u smislu prenamjene<br />
otvorenog prostora (postavljanje staklenih<br />
stijena i sl.), navedeni prostor više se<br />
neće smatrati prostorom za usluživanje<br />
na otvorenom, već zatvorenim javnim<br />
prostorom u smislu odredbe članka 13.<br />
stavka 2. Zakona o ograničavanju uporabe<br />
duhanskih proizvoda (»Narodne<br />
<strong>novine</strong>« <strong>broj</strong> 125/08., 55/09. – ispravak i<br />
119/09.). U tom smislu nadležna inspekcijska<br />
tijela imaju ovlasti poduzimanja<br />
odgovarajućih upravnih mjera te pokretanja<br />
prekršajnog postupka.<br />
i U slučaju da imate dodatnih<br />
pitanja ili komentara,<br />
molimo da se obratite na<br />
<strong>broj</strong> tel.: 01/4806 631, Krešimir Tomić<br />
ili u Savjetodavnu službu HOK-a<br />
062 000 026.<br />
www.hok.hr<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009.<br />
ZAKON O POSEBNOM POREZU NA PRIMITKE OD<br />
SAMOSTALNE DJELATNOSTI I OSTALE PRIMITKE<br />
»Krizni porez«<br />
za obrtnike<br />
Osnovica za plaćanje »kriznog poreza« utvrđuje se u<br />
ovisnosti o načinu plaćanja poreza na dohodak, te se<br />
razlikuje za obrtnike koji vode poslovne knjige i za obrtnike<br />
koji porez na dohodak plaćaju u paušalnom iznosu<br />
Sanja Želinski Matunec<br />
Zakon o posebnom porezu na primitke<br />
od samostalne djelatnosti i<br />
ostale primitke (NN 119/09) stupio<br />
je na snagu 1. listopada 2009. godine<br />
i ostaje na snazi do 28. veljače 2011. godine.<br />
Ovim Zakonom uvedena je obveza<br />
plaćanja posebnog tzv. »kriznog poreza«<br />
i obrtnicima na dohodak koji ostvaruju<br />
obavljanjem obrtničke djelatnosti. Obveznik<br />
i obračuna i plaćanja »kriznog<br />
poreza« je sam obrtnik, te Porezna uprava<br />
za ovu vrstu poreza ne izdaje porezno<br />
rješenje. Osnovica za plaćanje »kriznog<br />
poreza« utvrđuje se u ovisnosti o načinu<br />
plaćanja poreza na dohodak, te se razlikuje<br />
za obrtnike koji vode poslovne knjige<br />
i za obrtnike koji porez na dohodak<br />
plaćaju u paušalnom iznosu.<br />
Obrtnici koji vode poslovne<br />
knjige, »krizni porez« plaćat će<br />
tijekom godine kao predujam<br />
(akontaciju), i to:<br />
od 1. 10. 2009. do 31. 1.<br />
2010. – na temelju porezne<br />
prijave za 2008. godinu<br />
od 1. 2. 2010. do 31.12.<br />
2010. – na temelju porezne<br />
prijave za 2009. godinu.<br />
Osnovica za obračun akontacije<br />
izračunava se po formuli:<br />
ostvareni ukupni dohodak od<br />
obrtničke djelatnosti po poreznoj<br />
prijavi<br />
– propisana umanjenja dohotka<br />
– preneseni gubitak<br />
– obračunata obveza poreza na<br />
dohodak i prireza na prijavljeni<br />
dohodak<br />
/ 12 = osnovica za obračun<br />
akontacije kriznog poreza<br />
Napomena: ako je obrtnik poslovao<br />
samo dio godine, izračunatu godišnju<br />
osnovicu dijeli s <strong>broj</strong>em mjeseci poslovanja<br />
u svrhu izračuna mjesečne osnovice<br />
za obračun akontacije. Obrtnici koji počinju<br />
obavljati obrtničku djelatnost u prvoj<br />
godini akontaciju »kriznog poreza« obračunavaju<br />
i plaćaju prema predviđenom<br />
dohotku za tu godinu, o čemu su dužni<br />
Poreznu upravu obavijestiti u roku od 8<br />
dana od početka obavljanja djelatnosti.<br />
Visina poreza utvrđuje se<br />
primjenom propisanih<br />
poreznih stopa:<br />
od 2% – ako mjesečna osnovica<br />
iznosi više od 3.000,00 kuna do<br />
6.000,00 kuna<br />
od 4% – ako mjesečna osnovica<br />
iznosi više od 6.000,00 kuna.<br />
Napomena:<br />
Ako je mjesečna osnovica manja od<br />
3.000,00 kuna, akontacija »kriznog poreza«<br />
se ne plaća.<br />
<br />
Ako je mjesečna osnovica od 3.000,01<br />
kuna do 6.000,00 kuna, akontacija »kriznog<br />
poreza« se na cijeli iznos osnovice<br />
obračunava po stopi od 2%.<br />
Ako je mjesečna osnovica 6.000,01<br />
ili više kuna, akontacija »kriznog poreza«<br />
se obračunava na cijeli iznos osnovice<br />
po stopi od 4%.<br />
Uplata akontacije »kriznog poreza«<br />
mora se izvršiti do kraja mjeseca,<br />
za tekući mjesec. Prvu uplatu treba<br />
izvršiti zaključno do 31. listopada<br />
2009. godine, na račun 1902 – Poseban<br />
porez na plaće, mirovine i druge<br />
primitke (model: »22«; poziv na <strong>broj</strong><br />
odobrenja: »1902-JMBG«). Naredbom<br />
o načinu uplaćivanja prihoda proračuna,<br />
obveznik doprinosa te prihoda<br />
za financiranje drugih javnih potreba u<br />
2009. godini nije propisan novi, posebni<br />
račun za obrtnike. Po isteku godine,<br />
a zajedno sa izradom i predajom prijave<br />
poreza na dohodak, obrtnici su dužni<br />
napraviti godišnji obračun »kriznog<br />
poreza«. Temelj za obračun je po istoj<br />
formuli izračunata osnovica, prema konačnim<br />
podacima iz poslovnih knjiga,<br />
odnosno porezne prijave poreza na dohodak.<br />
Konačni obračun sastavlja se na<br />
posebnom obrascu godišnjeg izvješća,<br />
kojeg ministar financija treba propisati<br />
pravilnikom. Kako se porezna prijava<br />
poreza na dohodak predaje do kraja veljače<br />
za prethodnu godinu, to se već u<br />
veljači obračunava i uplaćuje akontacija<br />
»kriznog poreza« na novu osnovicu.<br />
U 2011. godini, obveza uplate<br />
»kriznog poreza« odnosi se samo<br />
na dva mjeseca, i to:<br />
za siječanj 2011. godine – na temelju<br />
porezne prijave za 2009.<br />
godinu<br />
za veljaču 2011. godine – na temelju<br />
porezne prijave za 2010.<br />
godinu.<br />
Iznos »kriznog poreza« uplaćen u<br />
ova dva mjeseca u 2011. godini smatra<br />
se konačnim porezom. To znači da<br />
te dvije uplate nisu akontacija i da se za<br />
ta dva mjeseca ne radi godišnji obračun<br />
kada se bude u 2012. godini predavala<br />
porezna prijava poreza na dohodak za<br />
2011. godinu. Obrtnici koji porez na<br />
dohodak plaćaju u paušalnom iznosu,<br />
»krizni porez« dužni su obračunati i uplatiti<br />
tromjesečno, do posljednjeg dana u<br />
tromjesečju. Iznimno, za razdoblje siječanj-veljača<br />
2011. godine, rok za plaćanje<br />
je 28. veljače 2011. godine. Osnovica za<br />
obračun su prosječni mjesečni primitci<br />
naplaćeni za tromjesečje i umanjeni za<br />
Zakonom priznate izdatke u visini 50%<br />
primitaka.<br />
Godišnje izvješće o obračunatom i<br />
uplaćenom »kriznom porezu«, paušalisti<br />
su dužni Poreznoj upravi dostaviti do<br />
kraja godine na koju se obračun odnosi,<br />
tj. do 31. prosinca 2009. za 2009. godinu,<br />
te do 31. prosinca 2010. za 2010. godinu,<br />
a za siječanj-veljaču 2011. do 28. veljače<br />
2011. godine.
Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009.<br />
MEĐUNARODNA SURADNJA<br />
GLOBALNO OKO<br />
Kamo je<br />
otišao dolar?<br />
USVAJANJE EUROPSKE PRAVNE STEČEVINE<br />
Pregovori s EU ulaze<br />
u završnu fazu<br />
Predviđa se da<br />
će pregovori<br />
biti dovršeni<br />
do ljeta 2010.<br />
godine kada bi<br />
se u Europski<br />
parlament mogao<br />
uputiti Sporazum<br />
o pridruživanju RH<br />
<br />
Natko Vlahović<br />
Prof. dr. sc. Ante Babić,<br />
osnivač i direktor Centra<br />
za međunarodni razvoj<br />
Dolar se opasno približio tečaju od 1,5 dolara za jedan<br />
euro. Prilikom početka eura, 1. 1. 1999. godine (prije<br />
10 godina), euro je vrijedio 1,06 dolara, a 2001. godine<br />
0,9 dolara – dolar je bio jači otprilike onoliko koliko je<br />
sada jači euro prema dolaru i odonda slabi prema euru.<br />
Rusija, zemlje izvoznice nafte i Kina razmišljaju o tome<br />
da cijene roba na burzama više ne kotiraju u dolaru, te da<br />
zemlje više ne drže rezerve u dolarima. Je li to kraj dolara?<br />
Ako te zemlje počnu kotirati naftu i druge sirovine u euru<br />
i drugim valutama, te smanje udio rezervi koje drže u dolaru,<br />
to može smanjiti potražnju za dolarom, ali će to samo malo<br />
umanjiti njegovu ulogu u svijetu.<br />
Naime, dolar je vrlo stabilna valuta – puno stabilnija od<br />
mnogih valuta latinskoameričkih, afričkih i azijskih zemalja<br />
i u njemu bi se bez obzira na sve odvijalo 25% svjetskih<br />
transakcija, koliko iznosi udio BDP-a SAD-a u svjetskoj<br />
ekonomskoj aktivnosti (mjerenoj bruto domaćim proizvodom).<br />
Na tih 25% još se danas pribraja 20% svjetskih transakcija<br />
zbog uloge dolara kao pokretačke valute, odnosno valute u<br />
kojoj se kotiraju nafta i druge burzovne robe na svim važnijim<br />
burzama roba u svijetu, te transakcije između zemalja<br />
koje nemaju ugovorene aranžmane prebijanja ili nemaju<br />
stabilne valute (kada međusobno trguju ekonomski subjekti<br />
iz npr. Hrvatske i Afrike, istočne europe, Azije ili Latinske<br />
Amerike).<br />
Prije nego što je nastao euro 1999. godine iz europske valutne<br />
obračunske jedinice (ECU), dolar je imao više od 55%<br />
svjetskih transakcija, valute zemalja Europske unije zajedno<br />
(marka, franak, funta) svega 15%, japanski jen 20%, dok se<br />
ostatak obavljao u ostalim valutama.<br />
Nakon što se uvidjelo da je euro stabilna valuta, on je proširio<br />
svoj utjecaj širom Europe i nešto Afrike (zbog bivših<br />
kolonijalnih veza) i povećao svoj udio u svjetskim transakcijama<br />
na 25%, čime je ojačao svoju poziciju i vrijednost u<br />
svijetu. Japanski jen je zadržao svojih 15-20%, dok je dolar<br />
pao na oko 40% svjetskih transakcija – djelomično uslijed<br />
povećavanja uloge eura, no većim dijelom i zbog rasta i značaja<br />
zemalja poput Brazila, Rusije, Kine i Indije, čiji se udio<br />
u svjetskom BDP-u povećao s ispod 5% početkom 1990-ih<br />
do više od 15%, a čije se domaće transakcije vode u njihovim<br />
domaćim valutama (realu, rublji, juanu i rupiji).<br />
Doista, kineski juan koji se polako oslobađa fiksiranja prema<br />
dolaru i do 2020. će postati slobodno kotirana i konvertibilna<br />
valuta prema planovima kineskih – postat će relevantna<br />
svjetska valuta s udjelom od 15%.<br />
Ako u dogledno vrijeme na nekim svjetskim burzama (europskim<br />
prije svega) robe i počnu kotirati u eurima, burzovne<br />
robe će se i dalje kotirati u dolarima u području utjecaja dolara,<br />
kao što je Latinska Amerika (bez Brazila), dio zemalja<br />
izvoznica nafte, te dijela azijskih zemalja (koje se neće vezivati<br />
niti uz jen, juan ili rupiju).<br />
Upravljanje međunarodnim rezervama, kao i portfeljima<br />
u svijetu i dalje će radi diverzificiranja i smanjivanja rizika<br />
tražiti imovinu u dolarima, pa makar se udio te imovine smanjivao<br />
ispod 40%, jer su financijska tržišta u SAD-u najrazvijenija<br />
u svijetu i omogućuju bezuvjetno i lako unovčavanje,<br />
a bez obzira na oscilacije od -20% do +50% prema euru<br />
pokazuju dugoročnu stabilnost tečaja prema većini svjetskih<br />
valuta.<br />
Ono što treba imati na umu je da iako se smanjila uloga<br />
dolara u svijetu, a time i potražnja za njime, veći dio fluktuacija<br />
u valutarnom odnosu između dolara i eura te dolara i<br />
drugih svjetskih valuta dolazi iz deficita u vanjskoj trgovini i<br />
u budžetu, koje SAD značajnije gomila od 2001. godine (11.<br />
rujna), te zbog povećane količine dolara kojim se financira<br />
oporavak američkoga gospodarstva, koji se sve više vidi iz<br />
statističkih podataka.<br />
Nakon višemjesečne blokade<br />
pregovora Republike<br />
Slovenije, u drugoj<br />
polovici 2009. godine očekuje<br />
se izuzetno dinamično razdoblje<br />
usvajanja europske pravne<br />
stečevine*. U tom smislu prvi<br />
su rezultati ostvareni 2. listopada<br />
kada se u Bruxellesu održala<br />
8. međuvladina konferencija na<br />
kojoj je otvoreno šest, a zatvoreno<br />
5 pregovaračkih poglavlja.<br />
Delegaciju Europske unije<br />
predvodio je Carl Bildt, ministar<br />
vanjskih poslova Švedske.<br />
Hrvatsku delegaciju predvodio<br />
je Gordan Jandroković, ministar<br />
vanjskih poslova i europskih integracija.<br />
Konferencija, koja je<br />
plod opsežnog rada tijekom više<br />
mjeseci, bavila se u potpunosti s<br />
jedanaest poglavlja i predstavlja<br />
ključan korak u pristupnom procesu<br />
Hrvatske. EU je naglasila<br />
da će cijelim tijekom pregovora<br />
o svim poglavljima nastaviti s<br />
praćenjem napretka u usklađenju<br />
s pravnom stečevinom EU i njezinom<br />
provedbom. Ovim činom<br />
više od 60% pregovora je gotovo,<br />
a ostaju najteža poglavlja kao što<br />
su poljoprivreda, državne potpore,<br />
pravosuđe, porezi i financijski<br />
paket koji se odnosi na proračun.<br />
Predviđa se da će pregovori biti<br />
dovršeni do ljeta 2010. godine<br />
kada bi se u Europski parlament<br />
mogao uputiti Sporazum o pridruživanju<br />
RH. Važnost za Hrvatsku<br />
imat će i skora verifikacija<br />
Lisabonskog sporazuma koji<br />
će dodatno potaknuti proces proširenja.<br />
U razgovoru s poljskim<br />
diplomatima doznali smo da je<br />
najozbiljniji problem njihovim<br />
gospodarskim udruženjima bio<br />
formiranje timova koji će dobro<br />
koristiti pretpristupna sredstva<br />
EU-a. Na žalost, u Poljskoj je<br />
velik <strong>broj</strong> natječaja (bespovratnih<br />
sredstava) ostao neiskorišten<br />
upravo iz razloga nespremnosti.<br />
Danas je situacija daleko bolja,<br />
jer institucije imaju adekvatne<br />
kadrove koji rade posao pisanja<br />
i kandidiranja projekata. HOK-u<br />
su savjetovali da budemo spremi<br />
i u razdoblju prije članstva kandidiramo<br />
što veći <strong>broj</strong> projekata,<br />
bez obzira na uspješnost realizacije.<br />
Naime, projekti koji dolaze<br />
nakon članstva u EU bit će daleko<br />
složeniji nego sadašnji, a<br />
tražit će se reference, prethodno<br />
iskustvo i stabilan proračun.<br />
HOK-ov Odbor za koordinaciju i stručno praćenje pregovora<br />
RH s EU na sjednici održanoj 15. listopada razmotrio je stanje<br />
nastalo deblokadom pregovora između RH i EU te zaključio da<br />
će HOK intenzivirati svoje aktivnosti u apliciranju projekata za<br />
EU fondove.<br />
Predsjednik ovog HOK-ovog odbora, predsjednik HOK-a,<br />
Mato Topić naglasio je da je apliciranje za EU fondove složen<br />
Otvorena poglavlja<br />
Konferencija je otvorila<br />
pregovore o šest poglavlja: 4.<br />
poglavlje – Sloboda kretanja<br />
kapitala; 11. poglavlje – Poljoprivreda<br />
i ruralni razvitak; 12.<br />
poglavlje – Sigurnost hrane,<br />
veterinarska i fitosanitarna politika;<br />
16. poglavlje – Porezi;<br />
22. poglavlje – Regionalna politika<br />
i koordinacija strukturnih<br />
instrumenata; te 24. poglavlje<br />
– Pravda, sloboda i sigurnost.<br />
Privremeno zatvorena<br />
poglavlja<br />
Konferencija je privremeno<br />
zatvorila pet dodatnih poglavlja:<br />
2. poglavlje – Sloboda<br />
kretanja radnika; 6. poglavlje<br />
– Pravo trgovačkih društava;<br />
18. poglavlje – Statistika; 21.<br />
poglavlje – Transeuropske mreže,<br />
te 29. poglavlje – Carinska<br />
unija.<br />
Na temelju informacija koje<br />
je iznijela <strong>Hrvatska</strong> i znatnim<br />
napretkom učinjenim na pripremama<br />
po svim područjima<br />
po tim poglavljima, EU je<br />
konstatirala da u ovoj fazi nisu<br />
potrebni dodatni pregovori po<br />
ovim poglavljima. EU je naglasila<br />
da će osobitu pažnju posvetiti<br />
praćenju svih specifičnih<br />
pitanja navedenih u ovih pet<br />
poglavlja, u svrhu osiguranja<br />
Započela<br />
koordinacija<br />
poslova s UEAPME<br />
administrativnog kapaciteta za<br />
učinkovito provođenje pravne<br />
stečevine. EU će se, ukoliko to<br />
bude potrebno, vratiti na ova<br />
poglavlja u odgovarajućem trenutku.<br />
Od početka pregovora otvoreno<br />
je dvadeset i osam poglavlja,<br />
od čega je dvanaest privremeno<br />
zatvoreno. Iduće će se pristupne<br />
konferencije planirati kada to<br />
bude potrebno, a u svrhu napretka<br />
procesa.<br />
* informacije dobivene iz Delegacije<br />
Europske komisije u Zagrebu,<br />
Europske komisije u Bruxellesu i<br />
Europskog udruženja obrta, malih i<br />
srednjih poduzetnika (UEAPME)<br />
UEAPME je pokrenula inicijativu mjesečnih sastanaka predstavničkih<br />
ureda u Bruxellesu na koje je pozvana i <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong> kao jedino predstavništvo jedne obrtničke<br />
komore iz zemlje nečlanice. Prvi sastanak svih predstavničkih<br />
ureda održan je 12. listopada, a govorilo se o problemima<br />
obrtnika na razini EU-a te što koja <strong>komora</strong> radi kako bi pomogla<br />
svojim članovima i koje se inicijative treba uputiti prema<br />
predstavnicima Europske komisije. Ova koordinacija je izuzetno<br />
korisna jer sudjelovanjem HOK dobiva »status« jednakog<br />
partnera u europskim pitanjima koja se odnose na obrtništvo.<br />
Nakon deblokade pregovora<br />
intenzivnije prema EU fondovima<br />
posao, za koji će HOK zatražiti ponude i prezentacije od agencija,<br />
tvrtki i drugih organizacija koje se time bave, ali i iskoristiti<br />
iskustva i znanja koja postoje u savjetodavnim i drugim službama<br />
i odjelima HOK-a.<br />
Voditelj HOK-ovog Ureda u Bruxellesu Natko Vlahović istaknuo<br />
je, prezentirajući aktivnosti od srpnja ove godine do danas,<br />
kako je posao ovog Ureda da pribavi potrebne informacije o raspoloživim<br />
EU-fondovima, dok aplikacije za pojedine projekte<br />
moraju izrađivati stručni timovi.<br />
Prihvaćajući podnesene informacije i izvještaje, članovi Odbora<br />
založili su se za djelovanje na dvije razine apliciranja za<br />
EU-fondove. Jedna se odnosi na samostalno apliciranje HOK-a<br />
ili dijelova Komorskog sustava koji imaju pravnu osobnost za<br />
projekte u kojima će neposredno sudjelovati. Druga razina pak<br />
odnosi se na usluge koje HOK ili dijelovi Komorskog sustava<br />
mogu pružiti obrtnicima koji su kao gospodarski subjekti zainteresirani<br />
za apliciranje za EU fondove.<br />
U oba slučaja trebaju se, smatraju članovi HOK-ovog Odbora za<br />
koordinaciju i stručno praćenje pregovora RH s EU, koristiti iskustva<br />
drugih <strong>komora</strong> s kojima HOK ostvaruje dugogodišnju suradnju<br />
(HWK, UNIZO, OZS i dr.), te po potrebi u partnerstvu sa njima aplicirati<br />
na aktualne i buduće projekte koji se financiraju iz pretpristupnih,<br />
odnosno kohezijskih i strukturnih EU fondova.<br />
www.hok.hr
CEHOVI<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009.<br />
<br />
14. SUSRET RIBARA<br />
Nužna nova strategija ribarstva<br />
Predsjednik Ceha za ribarstvo i akvakulturu Ante<br />
Fabijanić naglasio je kako je hrvatsko ribarstvo u<br />
jednom od najdelikatnijih trenutaka u svojoj povijesti<br />
BRODOGRADNJA<br />
I OBRTNIŠTVO<br />
Kooperanti na<br />
nesigurnom moru<br />
Snježana Tomić<br />
Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva<br />
i ruralnog razvoja u<br />
2008. godini izdvojilo je 150<br />
milijuna kuna pomoći ribarskom sektoru<br />
u obliku poticaja, kompenzacija<br />
i sufinanciranja cijene plavog dizela<br />
– istaknuo je državni tajnik za ribarstvo<br />
Tonči Božanić, otvarajući 14.<br />
susret ribara HOK-a, koji se, u organizaciji<br />
Ceha za ribarstvo i akvakulturu<br />
HOK-a, održavao 30. i 31. listopada u<br />
Jakišnici na otoku Pagu.<br />
I ove godine pomogli smo <strong>broj</strong>nim<br />
ribarima, a trenutačno je otvoren još<br />
Očuvati interese<br />
hrvatskog ribarstva<br />
Predsjednik Ceha za ribarstvo i akvakulturu Ante Fabijanić u svom je<br />
uvodnom izlaganju naglasio kako je hrvatsko ribarstvo u jednom od<br />
najdelikatnijih trenutaka u svojoj povijesti. »U završnoj smo fazi priprema<br />
za konačne pregovore u poglavlju 13 s EU. U tom smislu se donose i dva<br />
osnovna zakona za hrvatske ribare: Zakon o morskom ribarstvu i Zakon<br />
o strukturnoj potpori i uređenju tržišta u ribarstvu. Oba zakona imaju prvenstveni<br />
cilj uskladiti hrvatsko zakonodavstvo s europskim, ali i očuvati<br />
interese hrvatskog ribarstva«, kazao je Fabijanić. Upozorio je i na pritužbe<br />
ribara koje se odnose na ulov nedorasle ribe, u kočarstvu postoje problemi<br />
s kočarenjem brodovima prevelike snage čime se utječe na opstanak<br />
malih kočara, profesionalni ribari s malim obalnim alatima su u sukobu s<br />
rekreativcima, a ne smije se zaboraviti ni neriješen status škverova za potrebe<br />
ribarske flote. Podsjetio je da ribari podnose žrtvu zbog izostale primjene<br />
ZERP-a na članice EU. Nismo zaboravili obećanje da će se plasirati<br />
značajne investicije u ribarsku infrastrukturu, rekao je Fabijanić, navodeći<br />
da ribari očekuju nove ribarske luke i uređena iskrcajna mjesta.<br />
Okvir/ZAKLJUČCI<br />
1. Tražimo da se<br />
napravi nova strategija<br />
ribarstva – morskog i<br />
slatkovodnog, koja će<br />
sadržavati ribarsku in-<br />
Tražimo da se napravi nova strategija ribarstva<br />
– morskog i slatkovodnog, koja će sadržavati<br />
ribarsku infrastrukturu (luke, iskrcajna mjesta,<br />
remontna brodogradilišta za ribarske brodove,<br />
te mjesta prve prodaje za ribe i školjke) na način<br />
da bude obvezujuća u provođenju za sve<br />
strukture državne uprave, regionalne uprave i<br />
lokalne samouprave.<br />
Predlažemo da Vlada RH u najskorijem roku<br />
kroz svoja ministarstva osigura funkcioniranje<br />
jedan natječaj. Ministarstvo je osiguralo<br />
i određena sredstva za luke,<br />
vezove i iskrcajna mjesta, rekao je<br />
Božanić.<br />
Božanić je kazao kako Ministarstvo<br />
i Vlada RH žele pomoći ribarskom<br />
sektoru da se stabilizira do ulaska Hrvatske<br />
u EU. Ribarstvo je proizvodnja<br />
hrane, izvoz, znači zapošljavanje 12<br />
mjeseci, to je djelatnost koja je pretežito<br />
na otocima i zato je svaka kuna koju<br />
država uloži u taj sektor zlata vrijedna,<br />
zaključio je Božanić.<br />
Obraćajući se skupu, predsjednik<br />
HOK-a Mato Topić rekao je kako su<br />
<strong>broj</strong>na otvorena pitanja hrvatskog ribarstva<br />
pokrenuta upravo na ovakvim<br />
ANTE FABIJANIĆ, predsjednik Ceha ribara<br />
Zaključci<br />
skupovima, a ribarski prijedlozi imali<br />
su veliki odjek u javnosti. Cehovski<br />
skupovi koje organizira <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong>, kao što su ovi ribarski,<br />
pa ugostiteljski, prijevoznički,<br />
trgovački i drugi... pokazali su se<br />
učinkovitim za raspravu, razmjenu<br />
iskustva i upućivanje konkretnih inicijativa<br />
predstavnicima nadležnih<br />
institucija. Na ovom tradicionalnom<br />
ribarskom skupu, koji je okupio dvjestotinjak<br />
sudionika, od <strong>broj</strong>nih ribara<br />
do predstavnika resornih ministarstava<br />
i institucija, kroz stručna izlaganja<br />
i raspravu, razmotrene su <strong>broj</strong>ne teme<br />
vezane za ribarstvo.<br />
Ministar Čobanković<br />
s ribarima<br />
Uvečer 29. listopada, uoči 14.<br />
susreta ribara, u Jakišnicu je<br />
došao i resorni ministar Petar<br />
Čobanković i održao sastanak<br />
s vodstvom HOK-a i Ceha. Tema<br />
razgovora bila je Savudrijska vala<br />
i granica sa Republikom Slovenijom,<br />
Zakon o morskom ribarstvu<br />
i njegova buduća primjena. Ribari<br />
su istaknuli potrebu izrade<br />
kvalitetne strategije hrvatskog<br />
iskrcajnih mjesta za ribu i rješavanje tog statusa<br />
u svim prostornim planovima odgovarajućih<br />
gradova i općina.<br />
Ribarima koji prodaju svoju ribu krajnjem potrošaču<br />
u količini do 50 kg, odnosno vrijednosti<br />
do 1000 kn, treba odgoditi obvezu slanja<br />
izvješća o prvoj prodaji do ulaska u Europsku<br />
uniju.<br />
Prihvaća se institucija malog obalnog ribolova<br />
uz poštivanje socijalnog i starosnog cenzusa,<br />
Domaćin ovogodišnjeg susreta ribara<br />
bila je Obrtnička <strong>komora</strong> Ličko-senjske<br />
županije, a pokrovitelj Ministarstvo<br />
poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja.<br />
Predsjednik Organizacijskog odbora<br />
14. susreta ribara bio je Aldo Ukanović,<br />
potpredsjednik HOK-a, a članovi:<br />
Ana Šerić Konjikovac, predsjednica<br />
Obrtničke komore Ličko-senjske županije,<br />
Ante Fabijanić, predsjednik<br />
Ceha ribara HOK-a, Miljenko Milohnić,<br />
potpredsjednik Ceha ribara<br />
HOK-a, Zlatko Borović, član Ceha<br />
ribara HOK-a te Antun Pavlović, član<br />
Ceha ribara HOK-a.<br />
ribarstva, koja bi, među ostalim,<br />
trebala riješiti problem manjka<br />
rashladnog lanca, privezišta te<br />
problem održavanja i servisiranja<br />
ribarske flote. Ministar Čobanković<br />
poručio je ribarima da se pitanje<br />
rashladnih lanaca može riješiti<br />
preko EU fondova te da će Ministarstvo<br />
participirati u troškovima<br />
izrade projektne dokumentacije<br />
preko IPA programa.<br />
ali uz uvjet da se riba iz malog obalnog ribolova<br />
ne smije prodavati. Također, tražimo da ova<br />
odredba stupi na snagu danom donošenja<br />
novog Zakona o morskom ribarstvu.<br />
Na ključnim punktovima povećati efikasnost<br />
kontrole prometa ribom kod svih sudionika,<br />
od prvog kupca do krajnjeg potrošača.<br />
Uključiti u pregovore sa EU i predstavnike ribara.<br />
Sljedeći, 15. susret ribara održat će se u Istarskoj<br />
županiji.<br />
Vlada će morati preuzeti daleko<br />
veći trošak od 8 milijardi kuna,<br />
koliko iznose krediti škverova<br />
pokriveni jamstvima države, jer<br />
su obveze narasle na 12 milijardi<br />
kuna, od čega je dug dobavljačima<br />
2,5 milijardi kuna, rečeno<br />
je neposredno nakon okončanja<br />
prvog pokušaja privatizacije 6 hrvatskih<br />
brodogradilišta na koji su<br />
pristigle samo dvije ponude.<br />
Svjesni da brode na nesigurnom<br />
privatizacijskom moru, na izložbenom<br />
prostoru OK Primorsko-goranske<br />
županije na ovogodišnjem<br />
Međunarodnom obrtničkom sajmu<br />
u Zagrebu svoje je proizvodne<br />
mogućnosti pod sloganom »Obrtnici<br />
– partneri hrvatske brodogradnje«<br />
tematski predstavilo 12 obrtnika<br />
čija je djelatnost u znatnoj<br />
mjeri vezana uz brodogradnju.<br />
Brodogradnja i obrtništvo međusobno<br />
su snažno isprepleteni<br />
– bez vrsnih obrtnika, njihovih<br />
znanja i vještina nemoguće je zamisliti<br />
suvremenu hrvatsku brodogradnju<br />
koja značajan dio svojih<br />
proizvoda visoke razine izrade<br />
i kvalitete izvozi na svjetska tržišta.<br />
Na svjetskim tržištima recesija<br />
je, međutim, donijela opći pad<br />
potražnje, a time i proizvodnje,<br />
trgovine i transporta kopnom,<br />
zrakom, ali i morima, što je dovelo<br />
do značajnog opadanja interesa<br />
za izgradnju novih brodova.<br />
Čak i da je prvi krug privatizacije<br />
brodogradilišta uspio, bili bismo<br />
u vakuumu barem narednih<br />
2-3 mjeseca od okončanja privatizacije,<br />
dok bi novi vlasnik preuzeo<br />
sve poluge upravljanja, kažu<br />
obrtnici-kooperanti.<br />
U drugi krug privatizacije brodogradilišta<br />
neće se ići dok se ne<br />
postigne novi dogovor s Europskom<br />
komisijom – vjerojatno će<br />
se tražiti manje sudjelovanje poduzetnika<br />
u troškovima restrukturiranja<br />
ili će drugi natječaj biti raspisan<br />
bez obvezujućih uvjeta za<br />
investitore, što znači da će država<br />
morati preuzeti na sebe daleko<br />
veći trošak nego što je planirala.<br />
Zato je sada država na potezu<br />
kako kriza sa brodogradilištima ne<br />
bi predugo trajala. Naime, i kooperanti-obrtnici<br />
već razmišljaju o<br />
preusmjeravanju na druge proizvode,<br />
što im, kažu, neće biti lako<br />
jer su visoko specijalizirani upravo<br />
za brodograđevnu industriju. Iz<br />
tog razloga dio njih već razmišlja<br />
staviti ključ u bravu jer se zalihe<br />
tope, a gubici rastu. Najteže bi<br />
nam palo ako bismo izgubili vrsne<br />
majstore koji su godinama usavršavali<br />
svoja umijeća u izradi dijelova<br />
za brodograđevnu industriju jer<br />
je nove nemoguće naći na tržištu<br />
rada, a za usavršavanje preostalih<br />
majstora nema mnogo vremena,<br />
kažu obrtnici-kooperanti.<br />
Nikada nam nije bilo teže nego<br />
u ovom prijelaznom razdoblju<br />
– iako možemo razumjeti potencijalne<br />
investitore koji očekuju<br />
da se Vlada prije drugoga kruga<br />
odredi i prema tzv. skrivenim gubicima<br />
koji će nastati kao posljedica<br />
novih ugovora i trenutnih<br />
gradnji, kažu kooperanti.<br />
Nenad Klapčić<br />
www.hok.hr
Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009. CEHOVI<br />
ZAKON O<br />
KOMBINIRANOM<br />
PROMETU<br />
Uređivanje<br />
temeljnih pojmova<br />
Zakon o kombiniranom prometu<br />
(NN 124/09) objavljen je<br />
16. listopada 2009. u »Narodnim<br />
novinama«. Ovaj Zakon stupa na<br />
snagu 1. siječnja 2010., osim pojedinih<br />
odredbi koje stupaju na snagu<br />
danom pristupanja Republike<br />
Hrvatske Europskoj uniji.<br />
Ovim se Zakonom uređuju temeljni<br />
pojmovi i udaljenosti u<br />
kombiniranom prijevozu, oslobađanje<br />
od obveze plaćanja godišnje<br />
naknade za uporabu javnih cesta,<br />
oslobađanje od dozvola i kvota i<br />
oslobađanje od ograničenja prometa<br />
na cestama za sudionike kombiniranog<br />
prijevoza, kao i dokumenti<br />
koje tijekom svakog prijevoza vozač<br />
teretnog automobila u kombiniranom<br />
prijevozu mora imati.<br />
Radi dugoročnog i koordiniranog<br />
razvitka kombiniranog (intermodalnog)<br />
prometa i poticanja<br />
razvoja logistike u Republici Hrvatskoj<br />
donosi se Strategija razvitka<br />
kombiniranog prometa u Republici<br />
Hrvatskoj. Strategiju donosi<br />
Vlada Republike Hrvatske. Vlada<br />
Republike Hrvatske će u roku od<br />
šest mjeseci od dana stupanja na<br />
snagu ovoga Zakona donijeti Strategiju<br />
razvitka kombiniranog prometa<br />
u Republici Hrvatskoj. (mj)<br />
ZAKON O JAVNIM<br />
CESTAMA<br />
Izmjene zakona<br />
od 24. listopada<br />
Zakon o izmjenama Zakona o<br />
javnim cestama (NN 124/09) objavljen<br />
je 16. listopada 2009. u »Narodnim<br />
novinama«. Ovaj Zakon stupa<br />
na snagu osmog dana od dana<br />
objave u »Narodnim novinama«.<br />
Ovim se Zakonom uređuje<br />
pravni položaj javnih cesta, razvrstavanje<br />
javnih cesta, planiranje,<br />
građenje, rekonstrukcija i održavanje<br />
javnih cesta, mjere za zaštitu<br />
javnih cesta i prometa na njima,<br />
koncesije, upravljanje, financiranje<br />
i nadzor javnih cesta. (mj)<br />
EDUKACIJA<br />
Predavanja za<br />
prijevoznike<br />
Pod pokroviteljstvom Ministarstva<br />
mora, prometa i infrastrukture<br />
i Ministarstva unutarnjih<br />
poslova održat će se serija stručno-edukativnih<br />
predavanja za prijevoznike<br />
i njihove vozače.<br />
Teme predavanja bit će: Edukacija<br />
prijevoznika glede ustroja novog<br />
sustava kontrole poslovanja u<br />
sjedištu tvrtke i na cesti, od strane<br />
Inspekcije prometa Ministarstva<br />
mora prometa i infrastrukture,<br />
Centra za vozila Hrvatske, Ministarstva<br />
unutarnjih poslova i Carinske<br />
uprave Republike Hrvatske,<br />
a bit će i redovnih kao i periodičkih<br />
izobrazbi vozačkog osoblja.<br />
Prvi krug predavanja održat će<br />
se u sljedećim gradovima: Šibenik<br />
21. listopada 2009., Poreč 4. studenog<br />
2009., Krapina 18. studenog<br />
2009., Slavonski Brod 2. prosinca<br />
2009. i Bjelovar 16. prosinca<br />
2009. (mj)<br />
ZAKON O PRIJEVOZU U CESTOVNOM PROMETU<br />
Novosti za autotaksi prijevoznike<br />
Ovim se Zakonom<br />
određuju uvjeti i način<br />
obavljanja djelatnosti<br />
prijevoza putnika i<br />
tereta u unutarnjem<br />
cestovnom prometu<br />
Matija Justament<br />
Zakon o izmjenama Zakona o<br />
prijevozu u cestovnom prometu<br />
(NN 124/09) objavljen je<br />
16. listopada 2009. u »Narodnim novinama«.<br />
Ovaj Zakon stupa na snagu<br />
osmog dana od dana objave u »Narodnim<br />
novinama«.<br />
Ovim se Zakonom određuju uvjeti i<br />
način obavljanja djelatnosti prijevoza<br />
putnika i tereta u unutarnjem cestovnom<br />
prometu, pružanje kolodvorskih usluga,<br />
prijevoz za vlastite potrebe kao i nadležnosti<br />
tijela zaduženih za provođenje<br />
i nadzor nad provedbom ovoga Zakona.<br />
Donesene izmjene Zakona o prijevozu u<br />
cestovnom prometu (NN 124/09) odnose<br />
se na obavljanje autotaksi prijevoza.<br />
Do sada se Zakonom o prijevozu u cestovnom<br />
prometu obavljanje djelatnosti<br />
svih vrsta javnog cestovnog prijevoza<br />
temeljilo na sustavu dozvola, osim kod<br />
Zbog učestalih upita prijevoznika<br />
za obrascima evidencije radnog<br />
vremena osoba koje obavljaju mobilnu<br />
djelatnost i obrasca potvrde o<br />
aktivnostima u suradnji sa Područnom<br />
obrtničkom komorom Istarske županije<br />
izrađeni su navedeni obrasci. Naime,<br />
obrasci se ne mogu nabaviti u Narodnim<br />
novinama niti u Ministarstvu mora, prometa<br />
i infrastrukture. Uputa od resornog<br />
ministarstva je da prijevoznici preuzmu<br />
obrasce s interneta. S obzirom na to da<br />
dio prijevoznika nema pristup internetu,<br />
zainteresirani prijevoznici obrasce<br />
mogu preuzeti u Udruženjima obrtnika i<br />
Područnim obrtničkim <strong>komora</strong>ma.<br />
Na temelju Pravilnika o prijenosu podataka<br />
o radnom vremenu mobilnih radnika<br />
i o vođenju evidencije (NN 43/09)<br />
poslodavci su dužni voditi evidenciju<br />
radnog vremena mobilnih radnika, u pisanom<br />
ili elektroničkom obliku. Podaci<br />
za pojedinog mobilnog radnika redovito<br />
se upisuju u evidenciju, a najkasnije<br />
u roku od 35 dana od dana prethodnog<br />
upisa podataka za istu osobu.<br />
Zakonom o radnom vremenu, obveznim<br />
odmorima mobilnih radnika i<br />
uređajima za bilježenje u cestovnom<br />
autotaksi prijevoza, u kojem je ostavljena<br />
mogućnost obavljanja djelatnosti na<br />
temelju licencija ili koncesija.<br />
Uvođenje sustava dozvola<br />
Ovim Zakonom uvodi se sustav dozvola<br />
i u djelatnost autotaksi prijevoza<br />
i preciznije utvrđuje područje na kojem<br />
prijevoznik obavlja autotaksi prijevoz.<br />
Način dobivanja licencija i dozvola:<br />
Autotaksi prijevoz obavlja se na temelju<br />
ovoga Zakona i propisa koji u<br />
obrasci za prijevoznike<br />
Preuzmite obrasce na<br />
www.hok.hr<br />
Matija Justament<br />
prijevozu (NN 60/08) uređuju se radno<br />
vrijeme i obvezni odmor mobilnih radnika<br />
i vozača u cestovnom prijevozu,<br />
vremena vožnje, prekidi vožnje i razdoblja<br />
odmora vozača koji obavljaju<br />
cestovni prijevoz tereta i putnika, način,<br />
uvjeti i postupak stjecanja dozvole<br />
za radionice, uređaji za bilježenje u<br />
cestovnom prijevozu (tahografi), uvjeti<br />
i postupci kontrole, nadležnost tijela i<br />
njihove ovlasti, službene evidencije, te<br />
prekršaji i kaznene odredbe.<br />
Pravilnikom o tahografima i ograničivaču<br />
brzine (NN 89/08 i 48/09) propisuju<br />
se tehnički uvjeti koje moraju ispunjavati<br />
uređaji za bilježenje u cestovnom prometu<br />
kojima se osigurava upis vremena<br />
vožnje članova posade vozila, vremena<br />
provedenog u obavljanju profesionalne<br />
aktivnosti koja ne predstavljaju upravljanje<br />
vozilom, vremena odmora, brzine<br />
kretanja vozila i prijeđene udaljenosti,<br />
izvedbeni zahtjevi za uređaje za bilježenje<br />
i tahografski listići, uvjeti za ugradnju,<br />
aktivaciju, ispitivanje, pregled, kalibriranje,<br />
plombiranje i popravak uređaja<br />
za bilježenje, tipno ispitivanje uređaja za<br />
bilježenje i tahografskih listića, izgled<br />
službene oznake, upute za upotrebu i ispitivanje<br />
ograničivača brzine.<br />
Obrasci su dostupni na<br />
www.hok.hr/cehovi<br />
Matija Duić<br />
Kao i prethodnih godina, <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong> izradit<br />
će CD Poslovne informacije<br />
2010. sadržaj kojeg će, između<br />
ostalog, uključivati i bazu podataka<br />
proizvodnih, ali i ostalih obrta.<br />
Kao što je već poznato, baza podataka<br />
nalazi se i na internetskim stranicama<br />
HOK-a, a podaci se mogu pretraživati<br />
po proizvodnom programu, djelatnostima<br />
te svim ostalim navedenim podacima.<br />
Također, podaci su prevedeni<br />
(engleski, talijanski, njemački), te su<br />
na taj način upotrebljivi i na stranom<br />
tržištu. Podaci u bazi na internetu koristit<br />
će se za izradu raznih poslovnih<br />
ispisa, kataloga, strukovnih pregleda,<br />
promociju i poslovno povezivanje.<br />
Raspoloživi podaci o pojedinom<br />
obrtu su: kontakt podaci (adresa, tel.,<br />
faks, e-mail), potencijalne mogućnosti<br />
obrta (djelatnosti prema katalogu<br />
djelatnosti HOK-a, raspoloživa oprema<br />
i strojevi, radni prostor), voljnost<br />
sudjelovanja u katalozima HOK-a,<br />
stručne nagrade, certifikati i najvažnije<br />
– proizvodni program.<br />
skladu s ovim Zakonom donosi nadležno<br />
tijelo jedne ili više jedinica lokalne<br />
samouprave, odnosno Grada Zagreba.<br />
Autotaksi prijevoz obavlja se na temelju<br />
dozvole koju izdaje nadležno tijelo<br />
jedinice lokalne samouprave, odnosno<br />
Grada Zagreba, pravnoj ili fizičkoj osobi<br />
koja ispunjava sljedeće uvjete: ima<br />
važeću licenciju za obavljanje autotaksi<br />
prijevoza i ima položen ispit, odnosno<br />
zaposlenog vozača s položenim ispitom<br />
o poznavanju osnovnih podataka o kulturnim,<br />
gospodarskim turističkim i inim<br />
značajnim objektima i znamenitostima na<br />
području na kojima obavljaju prijevoz.<br />
Obavljanje autotaksi<br />
prijevoza<br />
Propisom koji jedinice lokalne samouprave<br />
donose sukladno s ovim<br />
Zakonom mogu utvrditi organizaciju<br />
obavljanja autotaksi prijevoza, autotaksi<br />
stajališta i način njihova korištenja,<br />
<strong>broj</strong> sjedala u vozilu kojim se obavlja<br />
autotaksi prijevoz, te druge uvjete koji<br />
se odnose na izgled i opremu vozila.<br />
Na području jedinice lokalne samouprave<br />
u kojoj se ne izdaju dozvole,<br />
autotaksi prijevoz se obavlja na temelju<br />
licencije za obavljanje autotaksi prijevoza,<br />
koje izdaje Ured državne uprave<br />
u županiji.<br />
Autotaksi prijevoz obavlja se na<br />
području i sa područja one jedinice<br />
lokalne samouprave, odnosno Grada<br />
Zagreba, na čijem području prijevoznik<br />
ima sjedište/prebivalište. Propisom koji<br />
donosi nadležno tijelo jedne ili više jedinica<br />
lokalne samouprave, odnosno<br />
Grada Zagreba može se utvrditi pod<br />
kojim uvjetima je autotaksi prijevoz<br />
dozvoljen prijevoznicima sa sjedištem/<br />
prebivalištem izvan područja te jedinice<br />
lokalne samouprave, odnosno Grada<br />
Zagreba.<br />
BAZA PODATAKA – AŽURIRANJE PODATAKA<br />
U pripremi<br />
CD Poslovne<br />
informacije 2010.<br />
Osim navedenih podataka,<br />
imate mogućnost<br />
staviti na internet<br />
i fotografije, kojima<br />
promovirate vaše proizvode<br />
ili kapacitete.<br />
Također, omogućujemo<br />
vam da besplatno<br />
postavite vašu kompletnu<br />
web stranicu – s<br />
više fotografija, teksta i<br />
drugih informacija.<br />
Za promjenu podataka<br />
nije nužno imati<br />
kompjutor i internet.<br />
Ovo se može učiniti<br />
u svakom udruženju<br />
obrtnika, područnoj<br />
komori, ali i kod vašeg<br />
poznanika koji ima pristup internetu.<br />
Za promjenu podataka potrebni su<br />
korisničko ime i lozinka. Ako do sada<br />
niste osobno mijenjali korisničko ime<br />
i lozinku, navedene podatke možete<br />
saznati u vašem udruženju obrtnika, u<br />
vašoj područnoj komori i u Hrvatskoj<br />
obrtničkoj komori. S obzirom na to da<br />
su korisnički podaci (ime i lozinka)<br />
poslovna tajna, potrebno je osobno<br />
se obratiti ili tražiti podatke dopisom.<br />
Korisničke podatke se može dobiti i<br />
na e-mail, ali je potrebno u upitu dati<br />
korektan »JMBG i Broj obrtnice«.<br />
Novi korisnici koji se prijavljuju<br />
u bazu, trebaju popunjeni, potpisani<br />
i pečatirani formular s podacima poslati<br />
na HOK, Ilica 49, Zagreb.<br />
Više detalja, obrazac za upis podataka<br />
i drugo, pogledajte na našim web<br />
stranicama http://com.hok.hr, vidi<br />
Uputstva. Eventualna pitanja uputite<br />
na cehovi@hok.hr, faks 01 48 46 610,<br />
tel. 48 06 626, 48 06 632.<br />
Ukoliko želite da vaši obnovljeni<br />
podaci budu na novom CD-u Poslovne<br />
informacije 2010., potrebno<br />
je da promjene ili novi upis izvršite<br />
do 15. prosinca 2009. godine.<br />
www.hok.hr
CEHOVI<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009.<br />
<br />
CEH GRADITELJSTVA<br />
Licenciranje – potrebna nova<br />
potvrda u dokumentaciji<br />
Predloženo je da se<br />
početkom sljedeće<br />
godine u Zagrebu<br />
organizira Stručni<br />
skup graditeljstva<br />
Ivica Štambuk<br />
Ceh graditeljstva HOK-a na 3.<br />
sjednici održanoj 27. listopada,<br />
raspravljao je o Pravilniku o suglasnosti<br />
za započinjanje obavljanja djelatnosti<br />
građenja, kao i o drugim pravilnicima<br />
koji se odnose na ovu struku te o<br />
organizaciji Stručnog skupa graditelja.<br />
Zakonodavac je, među ostalim, Pravilnikom<br />
i Zakonom odgovarajućim <strong>broj</strong>em<br />
i kvalifikacijom radnika htio postići<br />
veću kvalitetu građevinskih radova. Na<br />
žalost, u praksi su se dokazivanja <strong>broj</strong>a i<br />
kvalifikacije »radnika« u nekim slučajevima<br />
pokazali kao problem za provedbu<br />
prvotne namjere zakonodavca. Može li<br />
se vlasnik obrta računati kao jedan od<br />
stručnih radnika, jer ne mora raditi u obrtu<br />
ili biti osobno kvalificiran; što u slučajevima<br />
kada se kao građevinski radnici<br />
prijavljuju i zaposlenici koji nisu iz građevinske<br />
struke; tko je radnik i u kojem<br />
obrtu ako je pojedinac vlasnik više obrta<br />
i slična pitanja, postavljala su se pred<br />
povjerenstva za odobravanje licenci.<br />
Zbog navedenog je resorno ministarstvo<br />
prvotno predložilo ishodovanje RSM<br />
obrazaca i za vlasnike obrta-građevina-<br />
NOSITELJ ZNAKA »OBRT S TRADICIJOM«<br />
re. Ovo bi izazvalo probleme i nužnost<br />
promjene oporezivanja sa »dohotka«<br />
na »dobit«, te osjetni porast mjesečnih<br />
davanja na račun mirovinskog i drugih<br />
osiguranja. Kako je prezentirano od<br />
strane Ceha HOK-a Ministarstvu, na temelju<br />
stvarnog <strong>broj</strong>a pojedinaca sa više<br />
obrta, način izdavanja poreznog rješenja,<br />
odnosno potrebnih davanja na račun<br />
mirovinskog i zdravstvenog osiguranja,<br />
iz čega se indirektno može zaključiti da<br />
je osiguranik (vlasnik obrta) ujedno i<br />
radnik u svom obrtu (samozaposlenost),<br />
mogućnosti dokazivanja potrebne stručne<br />
spreme vlasnika, koji može imati i<br />
poslovođu odgovarajuće stručne spreme,<br />
ako sam nema potrebnu spremu, a što se<br />
provjerava uvidom u obrtni registar na<br />
web stranici MINGORP-a, konačno je<br />
dogovoreno da se uz već poznate dokumente<br />
uz zahtjev za licenciranje prilaže<br />
novi dokument: »Izjava o radu u punom<br />
radnom vremenu na poslovima građenja«,<br />
ovjerena kod javnog bilježnika.<br />
Navedeno će svakako biti jednostavnije<br />
i jeftinije za praktičnu provedbu.<br />
Ugovor o osiguranju<br />
Obveza osiguranja proizlazi iz Zakona<br />
o arhitektonskim i inženjerskim<br />
poslovima i djelatnostima u prostornom<br />
uređenju i gradnji (NN 152/2008), a gdje<br />
se dalje u Pravilniku o suglasnosti za<br />
započinjanje obavljanja djelatnosti građenja<br />
(NN 43/2009) u popisu potrebne<br />
dokumentacije kod predaje zahtjeva traži<br />
i ugovor o osiguranju, odnosno policu<br />
osiguranja od odgovornosti za štetu koju<br />
bi obavljanjem djelatnosti građenja izvođač<br />
mogao učiniti investitoru<br />
ili drugim osobama ili dokaz<br />
da je osiguravatelju podnio zahtjev<br />
za sklapanje tog ugovora.<br />
Navedenom se, na temelju pojašnjenja<br />
Ministarstva, može<br />
udovoljiti Ugovorom o osiguranju,<br />
odnosno policom osiguranja<br />
od odgovornosti za štetu<br />
koju bi obavljanjem djelatnosti<br />
gradnje izvođač mogao učiniti<br />
trećim osobama ili dokazom da<br />
je podnesen zahtjev osiguravatelju<br />
za sklapanjem ugovora o<br />
osiguranju od odgovornosti za<br />
štetu trećim osobama. Vodstvo<br />
Ceha zaključilo je da bi trebalo<br />
pronaći rješenje kojim će se<br />
obrtnicima omogućiti najpovoljnije<br />
udovoljavanje navedenom<br />
zahtjevu kroz pregovore s<br />
osiguravajućim kućama.<br />
Stručni skup<br />
graditeljstva<br />
Na sjednici Ceha razgovaralo<br />
se i o novim propisima<br />
za koje je Ministarstvo<br />
zaštite okoliša, prostornog<br />
uređenja i graditeljstva zatražilo očitovanje<br />
Hrvatske obrtničke komore,<br />
vezanim uz graditeljstvo. Riječ je o<br />
sljedećim propisima: Nacrt tehničkog<br />
propisa za građevne proizvode; Pravilnik<br />
o izmjeni i dopuni pravilnika o<br />
ocjenjivanju sukladnosti i označavanju<br />
građevnih proizvoda; Tehnički propis<br />
za spregnute konstrukcije od čelika i<br />
betona te Nacrt tehničkog propisa za<br />
niskonaponske električne instalacije.<br />
Također, predloženo je da se početkom<br />
sljedeće godine u Zagrebu organizira<br />
Stručni skup graditeljstva, a kao<br />
potencijalne teme navedeni su sljedeći<br />
prijedlozi: »Aktualno stanje u graditeljstvu«,<br />
»Rad na crno u graditeljstvu« te<br />
stručne teme vezane uz područje građevinskih<br />
materijala i izvođenja građevinskih<br />
radova.<br />
FRIZERIMA<br />
PRIZNANJE<br />
PREDSJEDNIKA<br />
REPUBLIKE<br />
Nagrađeni<br />
humanost<br />
i stoljetna<br />
solidarnost<br />
Udruga frizerskih obrtnika nedavno<br />
je iz ruku predsjednika Republike<br />
Stjepana Mesića, primila<br />
veliko priznanje za svoj, doslovno,<br />
stoljetni rad. Predsjednik Mesić<br />
odlikovao je Udrugu frizerskih<br />
obrtnika Poveljom RH za osobit<br />
doprinos promicanju obrtništva<br />
u Republici Hrvatskoj povodom<br />
105. obljetnice njena utemeljenja.<br />
Vrijedno priznanje preuzela<br />
je predsjednica Udruge Ana Jakopović<br />
koja je, kaže, beskrajno<br />
ponosna na ovaj trenutak, u više<br />
od stoljeća dugoj povijesti organizacije,<br />
što neumorno skrbi o<br />
dobrobiti svojih članova.<br />
– Naša je udruga osnovana još<br />
1904. godine na inicijativu kolega<br />
frizera da se pomogne frizerima<br />
koji su bili u nemoći. Kako se<br />
tada nije plaćalo mirovinski fond,<br />
nije se imalo ni za mirovine. Ljudi<br />
su radili do kada su mogli, a kada<br />
bi oboljeli nije im bilo pomoći.<br />
Umirali bi u užasnim uvjetima,<br />
gladni, u kućama bez grijanja.<br />
Udruga bi ih od članarina tada<br />
financirala i pomagala. Tako je<br />
bilo onda, a tako je i danas. Naša<br />
je udruga prvenstveno humanitarna<br />
organizacija. Danas, nakon<br />
105 godina, čelni ljudi u Poglavarstvu,<br />
u Udruženju obrtnika<br />
i u Komori predložili su nas za<br />
Povelju predsjednika koju smo<br />
nedavno i dobili. Bili smo kod<br />
predsjednika Mesića koji nam<br />
je dodijelio povelju i bila je nam<br />
je to velika čast – kaže ponosna<br />
Tradicija u rukama treće<br />
generacije zagrebačkih postolara<br />
Sve je više uvozne nekvalitetne obuće na tržištu,<br />
no tradiciju još čuva nekolicina postolara među<br />
kojima je i Renato Bočak iz Zagreba. Konkurira<br />
isključivo vrhunskom kvalitetom zbog čega je<br />
višekratno nagrađivan<br />
Predsjednik RH Stjepan Mesić<br />
i predsjednica Udruge Ana<br />
Jakopović<br />
Kvalitetom se prkosi poplavi jeftine obuće<br />
Dubravko Mihić<br />
Renato Bočak rođen je 1967. godine<br />
u Zagrebu. Postolarski obrt<br />
»Bočak« datira još od davne<br />
1934. godine, a današnji vlasnik Renato<br />
Bočak uspješno nastavlja<br />
obiteljsku tradiciju<br />
izrade muških cipela kao<br />
pripadnik treće generacije postolara.<br />
– Ja sam treća generacija postolara<br />
u obitelji. Sve je počelo s bratom moje<br />
bake, o čemu je sve zapisano u arhivu<br />
grada. Moj je otac k njemu došao<br />
1951. godine kao naučnik. Godine<br />
1968. preuzeo je obrt i vodio ga do<br />
1994., kada sam ga preuzeo ja.<br />
Tata još uvijek pomaže iako je u mirovini.<br />
Imam dvoje djelatnika i<br />
naučnika, a žena radi kao<br />
trgovac – objašnjava<br />
Renato Bočak.<br />
U izradi cipela<br />
postolarskog<br />
obrta »Bočak«<br />
prisutan je velik<br />
udio ručnog<br />
rada do<br />
čak 70 posto,<br />
kod nastajanja<br />
pojedinog<br />
primjerka<br />
obuće.<br />
Upotreba<br />
kvalitetne kože i<br />
majstorska, nadasve<br />
solidna izrada uz<br />
dobar dizajn, kod svih<br />
primjeraka nastalih u postolarskoj<br />
radionici »Bočak« rezultira<br />
kvalitetnom i dopadljivom muškom<br />
obućom kod koje je, srećom, izbjegnuta<br />
isprazna pomodnost toliko prisutna u<br />
www.hok.hr<br />
serijskoj, konfekcijskoj produkciji što se<br />
može vidjeti u gotovo svim trgovinama<br />
obuće.<br />
– Situacija je vrlo nepovoljna i ne<br />
može se usporediti sa 70-im i 80-im<br />
godinama kada ponuda nije bila tako<br />
velika. Danas je ponuda ogromna, i to<br />
se osjeti i kod nas. Zanimljivo je da se<br />
povećao interes stranaca koji su oduševljeni<br />
i cijenom i kvalitetom – kaže<br />
Bočak.<br />
Tradicija i vrhunska kvaliteta zaštitni<br />
su znak ovog obrta starog više od sedam<br />
desetljeća, koji je uspješno zakoračio i u<br />
novi milenij.<br />
Renato Bočak i njegov obrt već su<br />
vlasnici <strong>broj</strong>nih prestižnih nagrada i<br />
medalja za kvalitetu kao i visoku razinu<br />
inventivnosti.<br />
Obrt Bočak izvozi 30 posto svojih<br />
proizvoda, no kakva je budućnost postolarskih<br />
obrta u nas?<br />
– Trideset posto izvozimo, čime smo<br />
počeli prije pet godina. Izvozimo u Beograd<br />
gdje se u centru grada u jednom dućanu<br />
prodaju samo naše cipele. Interesa<br />
za ovo zanimanje ima upravo onoliko<br />
koliko je potrebno s obzirom na to da je<br />
sve manje ovakvih radionica. Već desetak<br />
godina postoji trend zatvaranja postolarskih<br />
obrta – kaže Renato Bočak.<br />
predsjednica Udruge frizerskih<br />
obrtnika Ana Jakopović.<br />
Udruga danas, u vrijeme kada<br />
egzistencijalni problemi više ne<br />
muče obrtnike u onoj mjeri kako<br />
je to bilo prije jednog stoljeća,<br />
nesebično pomaže razne humanitarne<br />
projekte, a skrbi i o edukaciji<br />
svojih članova.<br />
– Udruga na području čitave<br />
Hrvatske danas okuplja oko 800<br />
članova. Kako ne bi kolegama<br />
pomagali samo financijski i humanitarno,<br />
osnovali smo centar<br />
kojem je zadatak educiranje<br />
frizera. Dovodimo frizere i velike<br />
stiliste iz svijeta koji našim<br />
članovima pokazuju najnovije<br />
trendove šišanja i bojenja kose,<br />
a uz to, od prikupljenog novca<br />
redovito humanitarno pomažemo<br />
nekoj od organizacija i projekata.<br />
Mi smo frizeri volonteri<br />
i od svega za sebe nemamo ni<br />
kune. Jedinstvena smo ovakva<br />
udruga u svijetu. Mogli bismo<br />
reći da smo pravi hrvatski brand<br />
i vrlo sam ponosna što sam danas<br />
upravo ja na njenom čelu<br />
– kaže predsjednica Ana Jakopović.<br />
(dm)
Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009.<br />
www.hok.hr
Obrtničke <strong>novine</strong> / veljača 2009.<br />
Županijska kronika<br />
<strong>broj</strong><br />
11<br />
Listopad<br />
2009.<br />
<br />
GOSPIĆ<br />
Lički obrtnici u novom prostoru<br />
Ličko-senjski obrtnici sele u 103 m 2 novih<br />
prostora<br />
Str. 14<br />
SISAK<br />
Obrtnici darovali EKG uređaj<br />
Dječji odjel sisačke Opće bolnice primio vrijednu<br />
donaciju<br />
Str. 17<br />
DUBROVNIK<br />
Školjke će se izvoziti u EU<br />
Uzgajivači iz Dubrovačko-neretvanske županije<br />
spremaju se za izlazak na Europsko tržište<br />
Str. 10<br />
74. Zlatna igla Zagreba<br />
Bogata tradicija zagrebačkih obrtnika<br />
Na tradicionalnoj Zlatnoj igli<br />
predstavljeni proizvodi iz<br />
radionica zagrebačkih obrtnika<br />
Tradicionalna, 74. Zlatna igla<br />
Zagreba, održana 16. listopada<br />
u studiju Anton Marti na<br />
Hrvatskoj televiziji, okupila je petstotinjak<br />
gledatelja iz cijele Hrvatske<br />
željnih vidjeti presjek ponude domaćih<br />
kreatora obrtnika. Zagrebačka<br />
obrtnička revija bila je prilika da se<br />
u 19 izlazaka, uz proizvode iz radionica<br />
zagrebačkih obrtnika tekstilne<br />
djelatnosti i proizvodnje, prikaže i<br />
umijeće njihovih kolega iz drugih gradova.<br />
Kako je istaknuo predsjednik<br />
Udruženja obrtnika Grada Zagreba<br />
Vlado Crkvenac, Zlatna igla Zagreba<br />
dio je građanske tradicije i dokaz<br />
da su obrtnici modne struke uporni u<br />
svom nastojanju da zagrebačko i hrvatsko<br />
modno stvaralaštvo opstane.<br />
Prema riječima predsjednice Revijskog<br />
odbora Branke Jengić, sce-<br />
Vlado Crkvenac, Darko Horvat, Mato Topić, Branka Jengić, Ivo Jelušić i Mirza Šabić<br />
narijem ove najveće hrvatske revije<br />
obrtnika nastojalo se najkvalitetnije<br />
predstaviti najviše produkcijske i<br />
estetske standarde proizvoda obrtničkih<br />
radionica tekstila (dnevna,<br />
večernja i vjenčana odjeća, obuća,<br />
krzno, koža, šešir, moda za muškarce),<br />
ali i radionica postolara, kožne<br />
galanterije, zlatara, cvjećara, kao i<br />
ponajbolje iz salona frizera i kozmetičara.<br />
Generalni pokrovitelj ovogodišnje<br />
Zlatne igle bilo je Ministarstvo<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva,<br />
pokrovitelj i suorganizator Grad Zagreb,<br />
suorganizatori su bili <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong>, Obrtnička <strong>komora</strong><br />
Zagreb i Turistička zajednica Zagreba,<br />
a zlatni sponzor Obrtnička štedna<br />
banka. <strong>Hrvatska</strong> radiotelevizija<br />
i ove je godine bila suorganizator i<br />
medijski pokrovitelj.<br />
•<br />
•NOVOST ZA<br />
ISTARSKE<br />
PAROVE<br />
Otvoren<br />
centar<br />
za vjenčanja<br />
Prije 14 godina Sandra Brajković Fonović je nakon<br />
rada u poznatoj pulskoj firmi Arena modna<br />
trikotaža krenula u obrtničke vode u malom prostoru<br />
od 20 četvornih metara, a 9. listopada ove godine,<br />
njezina je agencija na ulazu u Pazin otvorila<br />
prvi Istarski centar za vjenčanja – Yes. U novom<br />
poslovnom prostoru veličine 700 četvornih metara,<br />
mladenci će dobiti kompletnu uslugu u vezi s vjenčanjem,<br />
jer se osim salona agencije Sandra sa 20<br />
zaposlenih djelatnika, u Centru još nalaze i poklon<br />
dućan Happy day, zlatarnica Daka, Foto festival,<br />
videoprodukcija Artimi, cvjećarnica Violette, frizerski<br />
salon Studio Fashion te caffe bar Inside. Među<br />
<strong>broj</strong>nim uzvanicima svečanosti otvaranja Centra bio<br />
je nazočan i predsjednik Obrtničke komore Istarske<br />
županije Aldo Ukanović, koji je čestitao Sandri Brajković<br />
Fonović na otvaranju prvog istarskog centra<br />
za vjenčanja. Agencija Sandra djeluje u svojim salonima<br />
u Pazinu, Rijeci i Zagrebu i za vlastite je kreacije<br />
vjenčanica dobila oznaku <strong>Hrvatska</strong> kvaliteta, koju<br />
dodjeljuje HGK. To je prvi salon vjenčanica u RH<br />
s tom oznakom. Prema statistici agencije Sandra<br />
Istra godišnje bilježi od 1020 do <strong>112</strong>0 vjenčanja.<br />
Yes nudi kompletnu uslugu<br />
PROMOVIRANA MONOGRAFIJA<br />
»OBRT I OBRTNICI OSJEČKO-BARANJSKE ŽUPANIJE 1872. – 2007.«<br />
Povijest obrtništva na osamsto stranica<br />
Smatrali smo svojom moralnom<br />
obvezom zastati, osvrnuti se,<br />
proučiti, valorizirati i zapisati povijest<br />
obrtništva, rekao je Karlo Mišković,<br />
naglasivši kako je riječ o jedinstvenoj<br />
monografiji ne samo u Hrvatskoj<br />
nego i u velikom dijelu Europe<br />
<strong>Hrvatska</strong> akademija znanosti i<br />
umjetnosti – Zavod za znanstveni<br />
i umjetnički rad u Osijeku i Obrtnička<br />
<strong>komora</strong> Osječko-baranjske županije,<br />
zajedno s udruženjima obrtnika<br />
Osijeka, Našica, Đakova, Donjeg Miholjca,<br />
Valpova i Baranje, nakon gotovo pet<br />
godina mukotrpnog rada na prikupljanju<br />
podataka, promovirali su u rujnu monografiju<br />
pod naslovom »Obrt i obrtnici<br />
Osječko-baranjske županije 1872. –<br />
2007.«. U dva sveska, na ukupno osam<br />
stotina stranica, nalazi se povijest obrta<br />
i obrtništva te popis obrtnika koji su<br />
djelovali na području Osječko-baranjske<br />
županije.<br />
»U 21. stoljeću, u kojem tehnološki<br />
napredak tjera suvremenoga čovjeka da<br />
grabi naprijed, a pri tome mu ne dopušta<br />
zastajkivati, smatrali smo svojom moralnom<br />
obvezom učiniti baš to: zastati,<br />
osvrnuti se, proučiti, valorizirati i zapisati<br />
povijest obrtništva«, istaknuo je predsjednik<br />
OK Osječko-baranjske županije Karlo<br />
Mišković.<br />
Monografija svjedoči o obrtništvu kakvo<br />
je nekada bilo i kakvo je danas, ali<br />
i o njegovoj spremnosti da odgovori izazovima<br />
budućnosti. Mišković je posebice<br />
zahvalio prof. emer. Juliju Martinčiću,<br />
voditelju projekta monografije, kao i svim<br />
autorima, predsjednicima i tajnicima<br />
udruženja obrtnika te Osječko-baranj-<br />
www.hok.hr<br />
Predsjednik OK Osječko-baranjske županije<br />
Karlo Mišković<br />
skoj županiji. Naime, Osječko-baranjska<br />
županija, prva je financijski pripomogla u<br />
izdavanju monografije. »Uvijek smo bili i<br />
bit ćemo partneri obrtnika, jer obrtništvo<br />
je dragocjen segment gospodarstva«,<br />
naglasio je na promociji župan dr. sc.<br />
Vladimir Šišljagić.<br />
Promociji su nazočili i predsjednik<br />
Hrvatske obrtničke komore Mato Topić,<br />
predsjednici udruženja obrtnika, predstavnici<br />
gradova i <strong>broj</strong>ni obrtnici.<br />
Autori poglavlja su prof. emer. Julije<br />
Martinčić, Karlo Mišković, mr. sc. Dražen<br />
Kušen, prof. dr. sc. Stjepan Sršan, prof.<br />
Marko Landeka, prof. Blaženka Sudar,<br />
mr. sc. Vesna Božić-Drljača, mr. sc. Petar<br />
Đidara, prof. dr. sc. Vladimir Cini, mr. sc.<br />
Marina Vinaj, prof. Ida Horvat, prof. Branka<br />
Uzelac, Jasmina Jurković, prof. Silvija<br />
Lučevnjak, Zdenka Frajtag, prof. Janos<br />
Andocsi i prof. Stjepan Ham.
10 Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009.<br />
ŽUPANIJE<br />
XXI.<br />
I. ZAGREB<br />
ZAGREBAČKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK ZAGREB<br />
10000 ZAGREB<br />
Ilica 49/II<br />
Telefon:<br />
01/48 46 741<br />
Telefaks:<br />
01/48 46 615<br />
E-mail:<br />
ok.zagreb@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Ivan Obad<br />
Tajnik:<br />
Miran Šoić<br />
stranicu pripremiLA:<br />
Fedora Zoković<br />
EKO ETNO JASKA<br />
Fešta vina, hrane<br />
i dobrog raspoloženja<br />
U<br />
sklopu Jaskanskih vinskih svečanosti<br />
od 16. do 20. rujna, prvi<br />
put održala se obrtničko-turistička<br />
izložba pod nazivom »Eko-etno<br />
Jaska«. Pod velikim šatorom i izvan<br />
njega odvijao se bogat program. Za<br />
izlagače su prostor, štandovi i dodatna<br />
oprema osigurani besplatno.<br />
Svečanom otvorenju izložbe nazočili<br />
su predsjednik Hrvatske obrtničke komore<br />
Mato Topić, predstavnici Obrtničke<br />
komore Zagreb na čelu s predsjednikom<br />
Ivanom Obadom, koji je ujedno<br />
i otvorio izložbu, te predstavnici ostalih<br />
udruženja i institucija. Predstavljeni su<br />
mnogo<strong>broj</strong>ni obrti s područja Jastrebarskog,<br />
a grad Samobor koji je ove godine<br />
bio grad partner vinskim svečanostima,<br />
također je predstavio svoje obrtnike.<br />
Izlagali su i gosti iz susjednog Udruženja<br />
obrtnika grada Karlovca. Unikatni<br />
namještaj od drva predstavio je obrtnik<br />
Goran Tonkić iz Slavonskog Broda.<br />
Jaskanske<br />
vinske svečanosti<br />
tradicionalna su<br />
degustacijskoprodajna<br />
manifestacija<br />
koja se održava<br />
sredinom rujna uz<br />
Jesenski zagrebački<br />
velesajam<br />
Uz glazbeno-scenske nastupe kulturno-umjetničkih<br />
društava, ansambala i<br />
grupa s područja Jaske, posjetitelje su<br />
zabavljali Toni Cetinski, Goran Karan i<br />
klapa Kampanel, Slavonski dukati, Kićo<br />
Slabinac i ženski tamburaški ansambl<br />
Garavuše te Danijela Martinović.<br />
Na ovoj tradicionalnoj vinskoj svečanosti<br />
sudjeluju poznati vinari i vinogradari<br />
plešivičko-okićkog, krašićko-slavetičkog<br />
i svetojanskog vinogorja uz bogatu<br />
kulinarsku ponudu i prigodan kulturnoumjetnički<br />
program.<br />
Predsjednik Udruženja Stipe Bučar<br />
zahvalio je na pomoći svima koji su na<br />
bilo koji način pomogli i dali podršku<br />
u organizaciji ovog sajma, prije svega<br />
gradu Jastrebarskom i Mihaelu Zmajloviću,<br />
njegovom gradonačelniku, gradu<br />
Samoboru, Turističkoj zajednici grada<br />
Jastrebarskog, obrtnicima i ostalim<br />
izlagačima te svim udrugama i medijima<br />
koji su pratili ovu manifestaciju.<br />
2. NATJECANJE KOZMETIČARA ZAGREBA I ZAGREBAČKE ŽUPANIJE<br />
Kreativnost, elegancija i otmjenost<br />
Trećeg listopada 2009. godine<br />
u Udruženju obrtnika grada<br />
Zagreba na Mažuranićevom trgu<br />
Sekcija kozmetičara Udruženja<br />
obrtnika grada Zagreba i Ceh frizera<br />
i kozmetičara Obrtničke komore<br />
Zagreb organizirali su drugo<br />
natjecanje kozmetičara Zagreba i<br />
Zagrebačke županije pod nazivom<br />
Zlatni ruž. Ruž za usne sastavni je<br />
dio dekorativne kozmetike gotovo<br />
svake žene, a prvi ruž napravljen<br />
je u Parizu 1883. godine. Budući da<br />
je ljubičasta boja ovogodišnji modni<br />
trend, a simbolizira kreativnost, eleganciju<br />
i otmjenost, i ovogodišnja<br />
tema natjecanja kozmetičara bila je<br />
2. Zlatni ruž<br />
Rezultati natjecanja kozmetičara grada<br />
Zagreba i Zagrebačke županije<br />
KATEGORIJA: UČENICI<br />
MAKE UP<br />
1. mjesto – LEONTINA GRBAVAC – Zdravstveno<br />
učilište<br />
2. mjesto – SANDRA HUĐIN – Prirodoslovna<br />
škola V. Preloga<br />
3. mjesto – MARTINA DRAGUN – Prirodoslovna<br />
škola V. Preloga<br />
NAIL ART<br />
1. mjesto – PETRA BUČAR – kozmetički salon<br />
Beata<br />
2. mjesto – BARBARA KOVAČEC – salon ljepote<br />
Kozjak<br />
KATEGORIJA: OBRTNICI, RADNICI<br />
MAKE UP<br />
1. mjesto – SARA BRČIĆ – kozmetički salon<br />
Ivana<br />
»Dama u ljubičastom«. Natjecanje<br />
u make-upu i nail-artu organizirano<br />
je u dvije kategorije: obrtnici, odnosno<br />
njihovi djelatnici i učenici.<br />
Nakon pozdravnih govora Vlade<br />
Crkvenca, predsjednika Udruženja<br />
obrtnika grada Zagreba, Ivana<br />
Obada, predsjednika Obrtničke<br />
komore Zagreb i Mirjane Kosinec,<br />
pročelnice Sekcije kozmetičara<br />
Udruženja obrtnika grada Zagreba,<br />
predstavili su se prijavljeni učenici<br />
– vizažisti s modelima. Brzo i<br />
spretno u zadanom vremenu, pod<br />
stalnim nadzorom sutkinja i uz velik<br />
<strong>broj</strong> prisutnih posjetitelja mogli<br />
su se vidjeti rezultati šminkanja.<br />
Istovremeno je započelo i natjecanje<br />
u uređivanju noktiju – nail-art.<br />
Nakon učenica, natjecanju su<br />
pristupile starije kolegice, koje su<br />
za 30 minuta uspješno obavile svoj<br />
zadatak. Nakon toga slijedio je najuzbudljiviji<br />
dio: proglašenje pobjednica<br />
kao i uručenje priznanja i vrlo<br />
lijepih statua u obliku ruža.<br />
I drugo natjecanje kozmetičara<br />
Zagreba i Zagrebačke županije<br />
zaslužuje sve pohvale. Interes<br />
i natjecateljica i zainteresiranih<br />
posjetitelja bio je velik te sa sigurnošću<br />
možemo očekivati da ćemo<br />
i 2010. godine uživati u Trećem<br />
natjecanju kozmetičara.<br />
2. mjesto – ANTONIJA TRETINJAK – de luxe<br />
uslužni obrt<br />
3. mjesto – VIKTORIJA GLAVAK – kozmetički<br />
salon Senjka, Sesvete<br />
NAIL ART<br />
1. mjesto – MATEA KNEZ – salon ljepote Tea, Sv.<br />
Ivan Zelina<br />
2. mjesto – DANIJELA DROPUČIĆ – studio<br />
ljepote Rosa, Sv. Ivan Zelina<br />
3. mjesto – IVANA DROPUČIĆ – kozmetički<br />
salon Tanja, Sesvete<br />
DUBROVNIK<br />
XIX.<br />
DUBROVAČKO-NERETVANSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK DUBROVAČKO-<br />
NERETVANSKE ŽUPANIJE<br />
20000 DUBROVNIK<br />
Široka 4/2<br />
Telefon:<br />
020/323 550<br />
Telefaks:<br />
020/323 560<br />
E-mail:<br />
ok.dubrovnik@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Svetan Pejić<br />
Tajnik:<br />
Nikola Kalafatović<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Nikola Kalafatović<br />
UGOSTITELJI KOD DOGRADONAČELNIKA DUBROVNIKA<br />
Nezadovoljstvo<br />
zabranom reklamiranja<br />
Na inicijativu članova Predsjedništva<br />
Sekcije za ugostiteljstvo<br />
i turizam održan<br />
je hitan sastanak s predstavnicima<br />
grada Dubrovnika. Razlog hitnog<br />
zahtjeva za održavanje sastanka je<br />
iznenadna akcija djelatnika komunalnog<br />
redarstva, kojom su prilikom<br />
uklonjeni svi oblici reklamiranja iz<br />
povijesne jezgre Grada Dubrovnika.<br />
Na sastanku, kojem su ispred gradske<br />
uprave nazočili dogradonačelnik<br />
Šalje i pročelnici Upravnog odjela<br />
za komunalnu djelatnost, Upravnog<br />
odjela za prostorno planiranje i<br />
Upravnog odjela za gospodarenje<br />
nekretninama, razgovaralo se o nastalom<br />
problemu, koji direktno utječe<br />
na rad ugostitelja i ostalih obrtnika,<br />
ali i na niz ostalih situacija s kojima<br />
ugostitelji nisu zadovoljni.<br />
Dogovoreno je da će, u što kraćem<br />
roku, ugostitelji provesti anketu<br />
među svojim članovima kako bi se<br />
mogao dostaviti kvalitetan prijedlog<br />
reklamiranja ugostiteljske ponude u<br />
povijesnoj jezgri Dubrovnika.<br />
SVJETSKI DAN TURIZMA<br />
Humanitarna »Fešta od mušula«<br />
Već tradicionalna »Fešta od mušula«, koja se svake godine održava<br />
prigodom obilježavanja Svjetskog dana turizma, 27. rujna, i ove<br />
godine je okupila znatan <strong>broj</strong> ugostitelja, koji su građanima Dubrovnika<br />
i <strong>broj</strong>nim gostima ponudili mušule na buzaru, na pohano, na salatu i na<br />
sto drugih načina. Posebno treba istaknuti učenice i učenike Turističkougostiteljske<br />
škole, koji su znatno pomogli u održavanju ove manifestacije<br />
svojom marljivošću, poslužujući goste i građane Dubrovnika s pripravljenim<br />
delicijama. Manifestacija koja se održala na glavnom gradskom<br />
trgu oko Orlandovog stupa i ove godine je imala dobrotvorni karakter.<br />
Sredstva koja su prikupljena ovom prilikom, donirat će se u fond sredstava<br />
za opremanje zdravstvene ambulante u povijesnoj jezgri Grada, a<br />
svim sudionicima i suorganizatorima bit će uručena prigodna priznanja.<br />
promicanje proizvodnje riba i školjaka<br />
Školjkaši se približili EU standardima<br />
Hrvatski veterinarski institut – Podružnica<br />
veterinarski zavod Split,<br />
u Splitu je 14. 10. 2009. g., organizirao<br />
tečaj s ciljem promicanja proizvodnje<br />
ribe i školjaka, kao zdrave i<br />
zdravstveno ispravne hrane u hrvatskim<br />
uzgajalištima ribe i školjaka.<br />
Na Tečaju za obuku o zdravstvenoj<br />
ispravnosti hrane i usklađenosti s EU<br />
zakonodavstvom u proizvodnji i trgovini<br />
ribom i školjkama, koji su vodili<br />
ugledni talijanski i hrvatski stručnjaci,<br />
bili su prisutni i mnogi uzgajivači ribe<br />
i školjaka s područja Dubrovačko-neretvanske,<br />
Splitsko-dalmatinske, Šibensko-kninske<br />
i Zadarske županije.<br />
Nazočni uzgajivači školjaka iz Malostonskog<br />
zaljeva i Malog mora su<br />
posebno zainteresirani za uspostavljanje<br />
sustava dobre proizvođačke<br />
prakse te da se na odobrenim otprem-<br />
nim centrima za školjke uspostavi i<br />
sustav dobre higijenske prakse. Posebno<br />
ih je ohrabrilo saznanje da će<br />
postojeći otpremni centri za školjke<br />
koji se nalaze na plovilima moći zadovoljiti<br />
EU standarde. Svi su sudionici,<br />
a posebno uzgajivači školjaka i ribe,<br />
s velikom pozornošću slušali o proizvodnim<br />
procesima na uzgajalištima,<br />
sustavu kontrole sigurnosti hrane u<br />
svim fazama proizvodnog procesa i<br />
distribucije: berba, čišćenje, pakiranje,<br />
otprema, sljedivost i certifikacija<br />
sukladno EU standardima.<br />
Nakon završenog tečaja Uprava ribarstva<br />
pri Ministarstvu poljoprivrede,<br />
ribarstva i ruralnog razvoja je obećala<br />
pomoći uzgajivačima uspostaviti dobru<br />
proizvođačku praksu na hrvatskim<br />
uzgajalištima školjka, kao i dobru<br />
higijensku praksu na odobrenim<br />
objektima, otpremnim centrima za<br />
školjke, a što bi bio jedan od uvjeta<br />
koji se mora ispuniti da bi se školjke<br />
iz Hrvatske konačno mogle izvoziti u<br />
zemlje EU. Za ovo su posebno zainteresirani<br />
uzgajivači školjaka iz Dubrovačko-neretvanske<br />
županije.<br />
www.hok.hr<br />
<br />
PLOČANSKI OBRTNICI O PROBLEMIMA<br />
Rasteretiti obrtnike<br />
i suzbiti rad na crno<br />
Delegacija Udruženja obrtnika<br />
Ploča se prvi put nakon<br />
lokalnih izbora susrela s novim<br />
pločanskim gradonačelnikom,<br />
gospodinom Krešimirom Vejićem<br />
i njegovim suradnicima. Otvoreno<br />
se razgovaralo o važnim temama<br />
ovdašnjih obrtnika koji su istaknuli<br />
kako su oni druga »firma« u gradu<br />
koja zapošljava više od 500 ljudi.<br />
Obrtnici su zatražili smanjenje<br />
lokalnih nameta gdje god je to<br />
moguće. Tako je iznijeto kako je<br />
u Pločama: jedan od većih poreza<br />
na tvrtku, sezonsko naplaćivanje<br />
traje šest mjeseci, previsok<br />
je zakup javnih površina itd. Svi<br />
zahtjevi su uspoređivani s drugim<br />
sredinama, a gradonačelnik je<br />
obećao razmotriti zahtjeve prije<br />
rebalansa proračuna.<br />
Osim toga, istaknuti su problemi<br />
koji ugrožavaju legalne<br />
pločanske obrtnike kao što su<br />
nelegalna trgovina povrćem, cvijećem,<br />
ribom i tekstilom koja se<br />
odvija po cijelom gradu, a nerijetko<br />
i pred vratima obrtničkih radnji.<br />
To je posao za komunalnog redara<br />
i tržne i sanitarne inspektore, a<br />
rezultati ovih razgovora najbolje<br />
će se vidjeti već za blagdan Svih<br />
svetih kada svatko izlazi na cestu<br />
i prodaje cvijeće.
ŽUPANIJE Obrtničke <strong>novine</strong> / veljača listopad 2009.<br />
11<br />
BJELOVAR<br />
VII.<br />
BJELOVARSKO-BILOGORSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK BJELOVARSKO-<br />
BILOGORSKE ŽUPANIJE<br />
43000 BJELOVAR<br />
Preradovićeva 4/I<br />
Telefon:<br />
043/242 242<br />
Telefaks:<br />
043/241 280<br />
E-mail:<br />
ok.bjelovar@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Josip Renić<br />
Tajnik:<br />
Davorin Vezmarović<br />
stranicu pripremio:<br />
Goran Grgić<br />
<br />
DEFICITARNA ZANIMANJA<br />
Sedam novih stipendija<br />
Već više godina Područna obrtnička <strong>komora</strong> Bjelovar, u suradnji i dijeleći<br />
solidarno troškove s Ministarstvom gospodarstva, stipendira<br />
16 učenika za deficitarna obrtnička zanimanja. Prošle školske godine<br />
su svi stipendisti uspješno završili razred, a njih šestero i ukupno školovanje,<br />
te se otvorila mogućnost za dodjelu isto toliko novih stipendija.<br />
Očit dokaz da ova korisna akcija iz godine u godinu postaje sve<br />
popularnija jest podatak da se prijavilo čak 18 kandidata, trostruko<br />
više nego li je stipendija bilo na raspolaganju. Zainteresirano je bilo 8<br />
budućih stolara, 7 bravara, 2 zidara i 1 soboslikar.<br />
SVEČANOST URUČENJA MAJSTORSKIH DIPLOMA<br />
Promocija 34 nova majstora<br />
Kako je već i običaj u POK-u Bjelovar,<br />
svi novi majstori koji nisu<br />
mogli doći u Zagreb na svečanu<br />
akademiju u HNK, pozvani su na<br />
prigodnu svečanost u Bjelovar da<br />
ondje prime svoju Majstorsku diplomu.<br />
U prethodnoj školskoj godini<br />
promovirana su 34 nova majstora,<br />
što je neznatno manje nego prethodne<br />
godine. U ovoj je Komori u<br />
posljednjih pet godina tako promovirano<br />
128 novih majstora, dok je za<br />
sljedeći rok prijavljeno još 5 novih.<br />
Poslije kratkog pozdrava predsjednika<br />
POK-a, Josipa Renića, i<br />
njegove tople dobrodošlice u obrtničke<br />
redove, komorski tajnik Davorin<br />
Vezmarović nove je majstore<br />
upoznao s osnovama komorskog<br />
sustava, ali i važnom informacijom<br />
kako Komorski ured Područne obrtničke<br />
komore postoji doslovno i isključivo<br />
radi njih, te da se slobodno<br />
tako i ponašaju u budućnosti.<br />
Novi majstori u Bjelovaru<br />
O<br />
teškom položaju bjelovarskog<br />
obrtništva, zatvaranju<br />
obrta i utjecaju gospodarske<br />
krize, te putevima za izlazak<br />
iz problema, razgovarali smo s Ivicom<br />
Pavičićem, predsjednikom UO<br />
Bjelovar.<br />
● Opetovano ističete i upozoravate<br />
da je položaj bjelovarskih<br />
obrtnika znatno lošiji nego što bi<br />
se mogao steći dojam i pozivate<br />
na hitne mjere. Zašto?<br />
– Mislim da je gospodarska kriza<br />
u obrtništvu stvorila još gore probleme<br />
nego li u tzv. velikoj privredi.<br />
U gradu Bjelovaru je ove godine<br />
već zatvoreno više od 50 obrta, i<br />
to ozbiljnih, do sada uspješnih, višegodišnjih.<br />
Više od 30% obrtnika<br />
posluje s dugotrajno blokiranim poslovnim<br />
računom zbog nemogućnosti<br />
izvršenja obveza prema državi i<br />
dobavljačima, što i nije najgore, jer<br />
pouzdano znam da bi ta <strong>broj</strong>ka u<br />
stvarnosti mogla biti i dvostruka da<br />
nema svojevrsnog razumijevanja<br />
naše Porezne uprave. Ipak, nije ne-<br />
IVICA PAVIČIĆ, PREDSJEDNIK UO BJELOVAR<br />
S.O.S. za bjelovarsko<br />
obrtništvo<br />
Pavičić: Ugrožena je praktično<br />
čitava uslužna djelatnost,<br />
ugostitelji, trgovci, prijevoznici,<br />
građevinari kao i uslužni obrti, a<br />
u posljednje vrijeme, zbog sve<br />
teže naplate svojih potraživanja,<br />
ugrožena je i proizvodnja<br />
Ivica Pavičić, predsjednik UO Bjelovar<br />
realno očekivati novi val blokada i<br />
zatvaranja krajem godine.<br />
● Koji su osnovni razlozi za takvo<br />
stanje?<br />
– Uz aktualnu gospodarsku recesiju<br />
to je sigurno zapostavljenost obrtnika<br />
do granice ignoriranja. To se vidi<br />
po nizu loših zakona koji su proizveli<br />
izravnu štetu obrtnicima i načinili od<br />
njih svojevrsne pokusne kuniće. Sjetimo<br />
se samo posljednjih nekoliko godina,<br />
famoznih nula promila, zabrane<br />
rada nedjeljom trgovcima, Zakona o<br />
starosti kamiona, Zakona o graditeljstvu,<br />
pa sada aktualnih lutanja sa Zakonom<br />
o zabrani pušenja u ugostiteljskim<br />
objektima. Pogledajte činjenicu<br />
da država obrtnicima naplaćuje zatezne<br />
kamate veće od 15% na njihova<br />
dugovanja, što nitko ne može nazvati<br />
dobronamjernim. U slučaju bilo kakvog<br />
duga obrtnika, banke prekidaju<br />
svaki dotok kreditnih sredstava, bez<br />
obzira koliko ste do tada bili značajan<br />
i uredan klijent. Uvijek je obrtnik<br />
posve sam i nezaštićen za razliku od<br />
mnogih, većih poduzeća sa sličnim<br />
problemima. Ne vidim zašto se ne bi<br />
primijenila ista pravila igre.<br />
● Koliko su obrtnici krivi za to<br />
što se o našim problemima tako<br />
malo i tiho govori?<br />
– Uskoro naše Udruženje organizira<br />
sastanak predstavnika svih cehova<br />
na kojemu želim upravo dati priliku<br />
kolegama da jasno kažu koliko su<br />
zadovoljni ili nezadovoljni onim što<br />
za njih čini komorski sustav u ovim<br />
kriznim vremenima, od Udruženja<br />
do HOK-a. Činjenica je da već mjesecima<br />
upozoravamo na probleme<br />
i prave apsurde na koje nailazimo,<br />
da smo ih davno formulirali i proslijedili<br />
u Područnu komoru, kakav je i<br />
red. Znam da su ih i oni, objedinjene<br />
sa zahtjevima drugih udruženja,<br />
proslijedili HOK-u. Isto ponavljam i<br />
prilikom redovitih sastanaka s našim<br />
Gradonačelnikom, s kojim imamo<br />
vrlo dobre odnose i suradnju, pa<br />
smo već naznačili moguće smjerove<br />
pomoći obrtnicima, kroz privremeno<br />
smanjenje komunalne naknade,<br />
spomeničke rente i slično.<br />
XII.<br />
SLAVONSKI BROD<br />
BRODSKO-POSAVSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK BRODSKO-<br />
POSAVSKE ŽUPANIJE<br />
35000 SLAVONSKI BROD<br />
Petra Krešimira IV. 46/1<br />
Telefon:<br />
035/447 017<br />
Telefaks:<br />
035/407 441<br />
E-mail:<br />
ok.slavonski.brod@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Zvonimir Ćirić<br />
Tajnica:<br />
Željka Pergl<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Marijan Vrkljan<br />
KRIZA I OPSTANAK OBRTA<br />
Općinama svanulo,<br />
obrtnicima smrklo<br />
Aktualna kriza odnijela je svoj danak.<br />
Broj zatvorenih obrta sada je prerastao<br />
<strong>broj</strong> novootvorenih obrta. Prema<br />
dostupnim podacima ove godine<br />
otvoreno je 118, a zatvoreno 188 obrta<br />
Šest godina nakon predaje decentraliziranih<br />
funkcija (školstvo, zdravstvo, socijalna<br />
skrb) država je za njihovo funkcioniranje<br />
od potrebnih 69,11 milijuna kuna morala naknadno<br />
dostaviti Brodsko-posavskoj županiji<br />
čak 54,11 milijuna kuna. Na općinskom nivou<br />
situacija je još složenija, ondje probleme<br />
i proračun mogu lako poljuljati i obaveze<br />
poput vatrogasaca i obrane od tuče.<br />
Početkom ljeta političari su kao prašinu<br />
u oči javnosti bacili najavu o reduciranju lokalne<br />
uprave kako bi se smanjio i pritisak na<br />
gospodarstvo. Međutim, s prvim jesenskim<br />
kišama prašina je nestala, a poduzetnicima<br />
i dalje ostali teški nameti. Općinama je tako<br />
na kratko svanulo, ali ne i obrtnicima.<br />
Aktualna kriza odnijela je svoj danak.<br />
Broj zatvorenih obrta sada je prerastao <strong>broj</strong><br />
novootvorenih obrta. Prema dostupnim podacima<br />
ove godine otvoreno je 118, a zatvoreno<br />
188 obrta.<br />
Najveći <strong>broj</strong> zatvorenih obrta je u uslužnim<br />
djelatnostima (83), a pad potrošnje i<br />
borba s velikim trgovačkim lancima bila je<br />
pogubna za 42 obrtnika. Obrt je odjavilo i<br />
29 ugostitelja, 24 proizvodna obrta. U sektoru<br />
proizvodnog obrtništva na strani novootvorenih<br />
je samo sedam obrta. Jedino <strong>broj</strong><br />
otvorenih (11) i zatvorenih (10) ima pozitivan<br />
omjer.<br />
Broj nezaposlenih u Brodskoposavskoj<br />
županiji početkom<br />
rujna dosegao je <strong>broj</strong>ku<br />
od 13.757, sa stopom nezaposlenih<br />
u županiji od gotovo 25 posto.<br />
Gora situacija još je samo u Virovitičko-podravskoj,<br />
Sisačko-moslavačkoj<br />
i Vukovarsko-srijemskoj<br />
županiji. Među nezaposlenima,<br />
žene čine 8.590 ili 62,4 posto. Njih<br />
više od 5.000 ima završenu srednju<br />
školu, a 1.121 žena evidentirana<br />
na zavodu za zapošljavanje<br />
nema završenu osnovnu školu.<br />
Žene teže dolaze do radnog mjesta,<br />
a one zaposlene većinom su<br />
slabije plaćene nego muškarci na<br />
istim poslovima.<br />
Ovi podaci i nastojanje da se<br />
unaprijedi položaj žena na tržištu<br />
rada bili su poticaj za okrugli stol<br />
www.hok.hr<br />
ŽENE NA TRŽIŠTU RADA<br />
Obitelj treba biti potpora<br />
ženama u poduzetništvu<br />
U Hrvatskoj, zavisno od<br />
županije do županije, udio<br />
žena vlasnica obrta kreće<br />
se od 20 do 38 posto.<br />
U Brodsko-posavskoj<br />
županiji žene imaju razvijen<br />
poduzetnički duh i nalaze<br />
se među četiri županije s<br />
najvećim udjelom žena u<br />
ukupnom <strong>broj</strong>u vlasnika<br />
obrta<br />
na kojem su govorili predstavnici<br />
svih institucija vezanih uz tržište<br />
rada. Hrvatski zavod za zapošljavanje<br />
predstavio je program<br />
koji provodi u sklopu IPA fonda.<br />
Program je namijenjen ženama<br />
starijim od 40 godina, samohranim<br />
majkama, korisnicama<br />
socijalne pomoći, pripadnicama<br />
nacionalnih manjina.<br />
Marko Neretljak, pročelnik<br />
HZZ Područne službe Slavonski<br />
Brod pozvao je sve zainteresirane<br />
da se uključe u ovaj program,<br />
Žene su oslonac<br />
nacionalne ekonomije<br />
a poziv je upućen kako ženama<br />
pojedinačno da koriste programe<br />
osposobljavanja, tako i ostalim<br />
akterima civilnog društva da<br />
osmisle različite programe koji<br />
bi se mogli financirati iz ovog<br />
projekta. Primjer bi im mogle biti<br />
<strong>broj</strong>ne žene koje su već same<br />
krenule u poduzetničke vode.<br />
Jedna od njih je Anita Didović,<br />
vlasnica cvjećarskog obrta.<br />
»Kada se govori o ženama poduzetnicama,<br />
tada treba imati<br />
na umu da one i dalje vode brigu<br />
o kućanstvu, djeci, školi, vrtiću i<br />
svemu ostalom. Međutim, ženu<br />
to ne ograničava da bude poduzetnica.<br />
Naravno, angažman<br />
žene tada obitelj osjeti. Osjeti i<br />
žena, slobodnog vremena nema<br />
ili smo na poslu ili rješavamo<br />
kućne obaveze.<br />
Kako pomoći ženama da krenu<br />
u poduzetništvo?<br />
Ne znam! Mislim, ako postoji<br />
volja i ljubav prema onom što<br />
rade, može se uspjeti. Ja svoj<br />
posao volim i zato sam otvorila<br />
obrt. Međutim, kad sam u radnji,<br />
ja nisam šefica, ja sam radnica.<br />
Radim sa srcem. Točno je da dio<br />
žena ne kreće u poduzetništvo<br />
jer ne žele da obitelj trpi. Zato<br />
mislim da treba razumijevanja<br />
i od ukućana, ali i odlučnosti.<br />
Tada dobiju i potporu ukućana«,<br />
kaže Anita Didović. Kada je riječ<br />
o obrtništvu u Hrvatskoj zavisno<br />
od županije do županije udio<br />
žena vlasnica obrta kreće se<br />
od 20 do 38 posto. U Brodskoposavskoj<br />
županiji žene imaju<br />
razvijen poduzetnički duh i nalaze<br />
se među četiri županije s najvećim<br />
udjelom žena u ukupnom<br />
<strong>broj</strong>u vlasnika obrta. Ne treba<br />
zanemariti i činjenicu da žene<br />
čine znatan udio u radnoj snazi<br />
u obrtima, a time i snažan oslonac<br />
nacionalnoj ekonomiji.
12 Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009.<br />
ŽUPANIJE<br />
KARLOVAC<br />
IV.<br />
KARLOVAČKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK KARLOVAČKE<br />
ŽUPANIJE<br />
47000 KARLOVAC<br />
J. Haulika 14<br />
Telefon:<br />
047/612 058<br />
Telefaks:<br />
047/611 742<br />
E-mail: ok.karlovac@hok.hr<br />
Web: www.obrtnicka--<strong>komora</strong>-karlovac.hr<br />
Predsjednik:<br />
Ivan Podvorac<br />
Tajnik:<br />
mr. Vlado Jelkovac<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Zdenko Živčić<br />
Ivan Žganjer i kćer Lidija<br />
Ovih dana poznati restoran<br />
»Žganjer« iz Jaškova kraj<br />
Ozlja obilježava 35 godina<br />
rada. Ivan, vlasnik istoimenog restorana<br />
u Jaškovu, često je puta<br />
znao reći kako za ovo malo mjesto<br />
nedaleko od Ozlja nitko vjerojatno<br />
nikad ne bi ni čuo da nema njegova<br />
restorana koji je u cijeloj Hrvatskoj<br />
poznat po odličnim jelima i usluzi, a<br />
posebice po mladoj janjetini.<br />
OBLJETNICA: 35 GODINA RESTORANA »ŽGANJER«<br />
Deset godina među 100 najboljih<br />
restorana u Hrvatskoj<br />
Ivan Žganjer: Prepoznatljivi smo postali po pečenoj janjetini i<br />
odojku, ali s vremenom smo proširivali ponudu. Sada pratimo što<br />
je novo u ponudi ostalih jela. Recept za uspjeh je kvaliteta<br />
Restoran danas vodi kći Lidija.<br />
Od skromnih početaka 1974. godine,<br />
ovaj je objekt danas zahvaljujući<br />
kvalitetnoj i prepoznatljivoj gastronomskoj<br />
ponudi od 1997. godine na<br />
listi 100 najboljih restorana u Hrvatskoj.<br />
– Restoran je otvoren 24. listopada<br />
1974. godine i tada je to bio buffet<br />
»K lovcu«. Imao je oko 40 sjedećih<br />
mjesta, no 1990. godine smo<br />
taj lokal preuredili u jedan krasan<br />
restoranski prostor sa 120 sjedećih<br />
mjesta i lijepim zimskim vrtom,<br />
koji ima 160 sjedećih mjesta. Zatim<br />
smo 2005. godine otvorili prostor za<br />
svadbene svečanosti veličine 360<br />
kvadrata, tako da ukupno primamo<br />
280 gostiju. Osim restorana u<br />
Jaškovu, 1998. godine smo otvorili<br />
restoran na plitvičkoj cesti, na Turnju.<br />
Taj restoran ima i 10 soba te<br />
120 sjedećih mjesta uz dvije terase,<br />
koje imaju oko 80 mjesta – kazao<br />
je kratko o povijesti restorana Ivan<br />
Žganjer.<br />
Iako možda ima i dugovječnijih<br />
restorana, ovaj je ipak jedinstven<br />
po tome što već 35 godina ima iste<br />
vlasnike. Da bi se restoran tako<br />
dugo održao, te zadržao mjesto<br />
među vodećima, potrebno je puno<br />
rada i truda, ali i praćenje trendova<br />
u ugostiteljstvu – kažu Ivan i Lidija<br />
Žganjer.<br />
Na pitanje koji je recept uspjeha<br />
njihovog restorana, Ivan Žganjer<br />
kaže kako je on vrlo jednostavan<br />
– puno odricanja, obiteljskog zalaganja<br />
i naravno – kvaliteta, koja je<br />
stalno pod kontrolom, kako za same<br />
vlasnike, tako i za svakog gosta.<br />
– Prepoznatljivi smo postali po<br />
pečenoj janjetini i odojku, ali s vremenom<br />
smo proširivali ponudu, tako<br />
da sada pratimo što je novo i u ponudi<br />
ostalih jela – ističe Ivan Žganjer.<br />
Restoran na Turnju kraj Karlovca<br />
– Naglasak nam je na sezonskim<br />
namirnicama domaćeg podrijetla i<br />
nastojimo imati što više jela vlastite<br />
proizvodnje. Od domaćih kolača,<br />
slastica, kruha, preko raznih suhomesnatih<br />
proizvoda. U velikoj mjeri<br />
olakšala nam je posao vlastita klaonica<br />
koja je uređena po europskim<br />
standardima i ima certifikat, tako da<br />
je valjanost klaonice trajna, što imaju<br />
vrlo rijetki. Sve više pažnje posvećujemo<br />
i cateringu. Organiziramo i<br />
posebna događanja, kongrese, poslovne<br />
sastanke. Ukratko, pratimo<br />
što naši gosti žele – nadovezala se<br />
na oca Lidija Žganjer.<br />
Popusti gostima<br />
Obilježavanje 35. godišnjice<br />
rada službeno je započelo u subotu,<br />
24. listopada na sam datum<br />
početka rada, a gosti koji su<br />
toga dana pa i nadalje posjetili<br />
restoran »Žganjer« u Jaškovu<br />
moći će kušati posebne sezonske<br />
menije sa specijalitetima od<br />
kestena, bundeva i vrganja, a<br />
samo na dan rođendana gosti<br />
su dobili 10 posto popusta. Poseban<br />
program pripremljen je i<br />
za mladence u 2010. godini. Oni<br />
čija se svadbena svečanost održi<br />
u restoranu dobit će besplatan<br />
vikend na Krku u apartmanima<br />
s četiri zvjezdice.<br />
XVIII.<br />
PAZIN<br />
ISTARSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK ISTARSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
52100 PULA<br />
Mletačka 12/1<br />
SUSRET OBRTNIKA ŽUPANJE, SAMOBORA, POŽEGE I PULE<br />
Razmjena iskustava<br />
u Puli<br />
Tijekom 12. obrtničkog sajma<br />
Istre u Puli je upriličen i susret<br />
obrtnika udruženja obrtnika<br />
Županje, Samobora i Pule, a<br />
priključili su im se i predstavnici<br />
obrtnika Požege<br />
Telefon:<br />
052/216 153<br />
Telefaks:<br />
052/383 744<br />
<br />
E-mail:<br />
ok-istre@hok.hr<br />
Web: www.ok-istre.hr<br />
Predsjednik:<br />
Aldo Ukanović<br />
Tajnik:<br />
Eros Sorić<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Asim Čabaravdić<br />
1. BARBANSKI OBRTNIČKI SAJAM<br />
Uspješan start nove<br />
obrtničke priredbe<br />
Natali i Lara u novom salonu<br />
Dogradonačelnica Radolović pozdravila je goste obrtnike<br />
Obrtnike iz četiri hrvatska grada<br />
primila je dogradonačelnica<br />
Vera Radolović, i tom<br />
prigodom istaknula da Grad Pula<br />
nastoji pomoći pulskim obrtnicima<br />
subvencioniranjem kamata kreditnih<br />
linija i 50-postotnim smanjenjem komunalnog<br />
doprinosa za proizvodne<br />
djelatnosti. Tajnik pulskog Udruženja<br />
obrtnika Sergio Stupar, rekao je da<br />
se recesija odrazila i na Istarsku županiju,<br />
a u najvećoj krizi su građevinari.<br />
Evidentan je i pad <strong>broj</strong>a obrtnika<br />
i obrta, a istodobno raste <strong>broj</strong><br />
insolventnih obrtnika Istarske županije,<br />
tako da nepodmirene obveze<br />
obrtnika iznose 325 milijuna kuna.<br />
Zanimljivo je da Samobor pruža<br />
potporu obrtnicima time što nije<br />
uveo prirez i ukinuo je spomeničku<br />
rentu, dok odvoz komunalnog otpada<br />
naplaćuje po kanti, a ne kvadraturi<br />
poslovnog prostora.<br />
Za sudionike obrtničkog susreta<br />
priređen je prijem u Obrtničkom<br />
domu Pula u sklopu kojeg su obrtnici<br />
Samobora i Županje predstavili<br />
svoje prehrambene proizvode.<br />
LARA SOŠIĆ U SVOM SALONU<br />
Labinski centar ljepote<br />
Mlada labinska frizerka Lara Sošić, koja se na Desetom<br />
državnom prvenstvu frizera u Šibeniku izvrsno plasirala,<br />
zajedno sa svojom prijateljicom kozmetičarkom Natali<br />
Honović, u Labinu je otvorila frizersko-kozmetički salon.<br />
– Otvaranje salona bila je moja životna želja, posebice nakon<br />
državnog natjecanja u Šibeniku. Salon je frizersko-kozmetički,<br />
tako da uz njegu kose, šišanje, bojanje i izradu vjenčanih<br />
frizura, nudimo i masaže, depilacije, njegu lica i tijela. Kozmetički<br />
dio salona vodi Natali Honović, i nadam se i vjerujem da<br />
ćemo dobro raditi i poslovati – kazala je Lara Sošić.<br />
www.hok.hr<br />
Sredinom rujna, u slikovitom<br />
istarskom gradiću Barbanu,<br />
održan je 1. barbanski obrtnički<br />
sajam na kojem je 50-ak istarskih<br />
izlagača nudilo svoje proizvode<br />
<strong>broj</strong>nim posjetiteljima. Pozdravljajući<br />
sve nazočne, predsjednik<br />
Obrtničke komore Istarske županije<br />
Aldo Ukanović, odao je priznanje<br />
općini Barban na organizaciji<br />
ove sajamske manifestacije koja<br />
će bez sumnje dati svoj prilog daljnjoj<br />
afirmaciji našeg obrtništva.<br />
– Barban je prva istarska općina<br />
koja je samostalno organizirala<br />
Obrtnički sajam koji zaslužuje<br />
maksimalnu potporu jer je to još<br />
jedna dobra prilika našim obrtnicima<br />
da se predstave i ponude<br />
svoje proizvode, a znatan dio njih<br />
Franco Hrelja<br />
reže smokvenjak<br />
živi i radi na Barbanštini. Obrtnici<br />
– izlagači, kao i posjetitelji, iskazali<br />
su veliko zanimanje za ovu<br />
prvu sajamsku manifestaciju koja<br />
ima budućnost u Barbanu, gradiću<br />
nadaleko poznatom po konjičkoj<br />
manifestaciji »Trci na prstenac«<br />
– naglasio je Ukanović.<br />
Među <strong>broj</strong>nim izlagačima bio je<br />
i poznati pulski ugostitelj Franco<br />
Hrelja (konoba Franco), koji je<br />
predstavio devet vrsta džemova<br />
i smokvenjaka.<br />
– Uz dobro afirmiranu i poznatu<br />
»Trku na prstenac« svakako je<br />
dobro da je Barban dobio i obrtnički<br />
sajam, koji je već na startu bio<br />
uspješan i stoga vjerujem da će u<br />
budućnosti okupiti još više izlagača<br />
i posjetitelja – rekao je Hrelja.
ŽUPANIJE Obrtničke <strong>novine</strong> / veljača listopad 2009.<br />
13<br />
KOPRIVNICA<br />
VI.<br />
KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKA<br />
ŽUPANIJA<br />
NEOBIČNA PREZENTACIJA<br />
Obrtnici izlažu na<br />
autobusnom kolodvoru<br />
Turistička zajednica<br />
Koprivničkokriževačke<br />
županije<br />
u suradnji s Hrvatskom<br />
gospodarskom<br />
komorom – županijskom<br />
komorom Koprivnica,<br />
Obrtničkom<br />
komorom Koprivničko-križevačke<br />
županije,<br />
PORA-om, Razvojnom<br />
agencijom<br />
Izložba je namijenjena putnicima<br />
Podravine i Prigorja, Udruženjem obrtnika Koprivnica i Podravkom prezentaciju<br />
županijskog gospodarstva upriličili su na Autobusnom kolodvoru<br />
u Zagrebu. U sljedeća dva mjeseca putnici će imati prilike vidjeti proizvode<br />
i usluge 25 obrtnika i poduzetnika iz Koprivničko-križevačke županije. U<br />
prigodi ovog načina predstavljanja gospodarstva, ispred Autobusnog kolodvora<br />
vijore se zastave županije i Podravke. Uz sudjelovanje mušketira<br />
i haramija iz koprivničke Turističke zajednice, članova KUD-a Koprivnica i<br />
slikara Mije Jakovića iz Molvi, u prigodnom programu, prezentaciju je otvorio<br />
župan Darko Koren, a na otvaranju su bili <strong>broj</strong>ni gosti i uglednici među<br />
kojima i predsjednik HOK-a Mato Topić.<br />
STRUKOVNO OBRAZOVANJE<br />
Promocija obrtničkih zanimanja<br />
Predstavnici Obrtničke komore Koprivničko-križevačke županije održali su<br />
radni sastanak s ravnateljima strukovnih škola s područja županije, dožupanima<br />
Ivanom Palom i Darkom Sobotom, županijskim pročelnikom za društvene<br />
djelatnosti Mladenom Antolićem i križevačkim pročelnikom za financije<br />
Darkom Masnecom. Tema sastanka bila je suradnja u ovoj školskoj godini, a<br />
najavljene su i aktivnosti za sljedeću s ciljem promocije upisa obrtničkih, posebice<br />
deficitarnih zanimanja. Na ovogodišnjem Obrtničkom i gospodarskom<br />
sajmu u Križevcima od 6. do 8. studenoga, učenici koji se školuju za zanimanja<br />
frizera, kozmetičara, zidara, strojobravara, pekara, slastičara, krojača,<br />
kuhara i konobara, prezentirat će, pod sloganom »Želim biti majstor«, vještine<br />
i znanja koja su stekli tijekom školovanja.<br />
OK KOPRIVNIČKO-<br />
KRIŽEVAČKE ŽUPANIJE<br />
48000 KOPRIVNICA<br />
Duga ulica 23<br />
Telefon:<br />
048/623 408<br />
Telefaks:<br />
048/623 408<br />
E-mail:<br />
ok.koprivnica@hok.hr<br />
Web: www.obrtnicka-<strong>komora</strong>-koprivnica.hr<br />
Predsjednik:<br />
Zvonko Pecikozić<br />
Tajnik:<br />
Božo Barać<br />
STRANICU PRIPREMILA:<br />
Adela Sočev<br />
ULAGANJE U OBRAZOVANJE<br />
Pola milijuna kuna<br />
za učeničke stipendije<br />
Ministarstvo gospodarstva<br />
izdvaja 218.000 kuna za<br />
stipendiranje učenika obrtničkih<br />
zanimanja<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Koprivničko-križevačke<br />
županije<br />
nastavlja s tradicijom stipendiranja<br />
učenika koji se školuju<br />
za deficitarna zanimanja. Učenici<br />
će tako tijekom ove školske godine<br />
dobivati stipendije u iznosu od 700<br />
kuna mjesečno, a Obrtnička <strong>komora</strong><br />
osigurala je s partnerima novac<br />
za stipendiranje 65 učenika.<br />
– Pola milijuna kuna je osigurano<br />
za stipendije, a u projekt su<br />
uključena sva tri grada, Koprivnica,<br />
Križevci i Đurđevac, koprivničko<br />
Udruženje obrtnika, tvrtke Segrad<br />
i Radnik te desetak obrtnika i malih<br />
poduzetnika iz naše županije.<br />
Obrtnici u posjetu Grazu<br />
Križevačkim<br />
učenicima osigurane<br />
stipendije<br />
Županija smo u kojoj se školuje u<br />
skladu s potrebama gospodarstva.<br />
Stipendiramo najviše učenika na<br />
području RH upravo za deficitarna<br />
zanimanja – rekla je Melita Ivančić,<br />
stručna suradnica za obrazovanje<br />
u OK Koprivničko-križevačke<br />
županije i istaknula kako je<br />
važnu potporu ovom projektu dalo<br />
Ministarstvo gospodarstva, rada<br />
i poduzetništva s osiguranih 218<br />
tisuća kuna.<br />
Posjet sajmu u Grazu<br />
Tridesetak obrtnika s područja Koprivničko-križevačke<br />
županije već su tradicionalno posjetili jesenski Međunarodni<br />
sajam u Grazu. Obišli su izlagački prostor hrvatskih<br />
obrtnika i poduzetnika i to u danu kada je na sajmu tradicionalno<br />
upriličen Dan Hrvatske. S obrtnicima iz Koprivničkokriževačke<br />
županije bili su i križevački gradonačelnik Branko<br />
Hrg, a pridružila im se i delegacija Koprivničko-križevačke<br />
županije predvođena županom Darkom Korenom.<br />
KRAPINA<br />
II.<br />
1. Ukidanje beneficiranog<br />
radnog staža za vozače<br />
teretnih motornih vozila<br />
– usklađenje s radnim zakonodavstvom<br />
EU s obzirom<br />
na to da članice EU nemaju<br />
beneficiranog radnog staža<br />
za vozače.<br />
2. Izmjena zakona o sigurnosti<br />
prometa na cestama gdje bi<br />
se uveo pojam vozač pripravnik,<br />
a što znači dobivanje C i<br />
E kategorije prije 19. godine<br />
starosti – razlog deficitarni<br />
kadar vozača.<br />
3. Ukidanje naknade u iznosu<br />
od oko 15,00 kn po danu<br />
HZZO-a za potvrdu o pravu<br />
na korištenje zdravstvene<br />
zaštite u inozemstvu.<br />
4. Ukidanje periodičnih pregleda<br />
za kamione iznad 7,5<br />
tona ukupne mase po uzoru<br />
na EU.<br />
5. Ukidanje poreza po stopi od<br />
15% na policu osiguranja autoodgovornosti<br />
za gospodarska<br />
vozila.<br />
KRAPINSKO-ZAGORSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
3. SJEDNICA CEHA PRIJEVOZNIKA OKKZŽ<br />
Detektirani problemi prijevoznika<br />
Na sjednici Ceha prijevoznika OKKZŽ, održanoj 11. rujna, detektirani<br />
su sljedeći problemi prijevoznika Krapinsko-zagorske županije:<br />
6. Ukidanje poreza po stopi od<br />
10% na policu autokaska za<br />
gospodarska vozila.<br />
7. Izmjena i dopuna Pravilnika<br />
o visini godišnjih naknada za<br />
uporabu javnih cesta, što se<br />
plaća pri registraciji motornih<br />
i priključnih vozila.<br />
8. Realizacija – termin isplate<br />
subvencije za EURO 5 vozila<br />
– rok realizacije.<br />
9. Ukidanje naknade za parkiranje<br />
na graničnim prijelazima<br />
– rok realizacije.<br />
10. Isticanje prometnim znakovima<br />
da se sav tranzitni teretni<br />
promet usmjeri na autoceste<br />
(na graničnim prijelazima).<br />
11. Povećanje kontrole ispravnosti<br />
vozila i radnog vremena<br />
vozača prilikom ulaska u RH,<br />
a naročito stranaca.<br />
12. Smanjenje iznosa naknada i<br />
ostvarivanje popusta za korištenje<br />
autocesta u RH.<br />
13. Rješavanje problema rasutih<br />
tereta, posebno na županijskoj<br />
cesti Golubovec – Zabok.<br />
SAJAM TRADICIJSKIH I UMJETNIČKIH OBRTA<br />
U Zlataru oživjela zanatska prošlost<br />
sklopu »Dana kajkavskih riječi« Zlatar 2009., 26. i 27. rujna, Udruženje<br />
U obrtnika Zlatar organiziralo je »Sajam tradicijskih i umjetničkih zanata«. Na<br />
Sajmu su predstavljene izvorne drvene igračke, češljevi i unikatni nakit od roževine<br />
i kosti, unikatni oslikani suveniri od stakla, bačvarski proizvodi, suveniri<br />
od lijevano obojenih metala, lončarski proizvodi i proizvodi od sira i lavande.<br />
OK KRAPINSKO-<br />
ZAGORSKE ŽUPANIJE<br />
49000 KRAPINA<br />
Magistratska 2<br />
Sjednica Upravnog odbora<br />
Obrtničke komore Krapinskozagorske<br />
županije održana je<br />
28. rujna, a na njoj su raspravljane<br />
sljedeće teme: 1. Informacije o aktivnostima<br />
OKKZŽ od 23. sjednice<br />
Upravnog odbora: 3. sjednica Ceha<br />
prijevoznika, Izvješće sa 17. zagorskog<br />
gospodarskog zbora Krapina<br />
09. (09. – 12. 09. 2009.), Izvješće sa<br />
www.hok.hr<br />
Telefon:<br />
049/300 545<br />
Telefaks:<br />
049/370 616<br />
E-mail:<br />
ok.krapina@hok.hr<br />
Web: www.okkzz.hr<br />
Predsjednik:<br />
Dragutin Ranogajec<br />
Tajnica:<br />
Renata Vranić<br />
STRANICU PRIPREMILA:<br />
Renata Vranić<br />
24. sjednica upravnog odbora OKKZŽ<br />
O stipendijama i potporama<br />
Sukladno suradnji OKKZŽ te zajedničkom<br />
interesu očuvanja<br />
i razvoja tradicijskih i umjetničkih<br />
obrta, Krapinsko-zagorska županija<br />
je 18. rujna 2009. godine raspisala<br />
natječaj za dodjelu bespovratnih<br />
potpora tradicionalnim obrtima.<br />
Korisnici potpora su obrtnici<br />
s područja Krapinsko-zagorske<br />
županije koji se bave tradicionalnim<br />
obrtima: bačvar, bakrokotlar,<br />
Na 51. međunarodnom sajmu obrtništva (MOS) Zagreb,<br />
koji se održavao od 15. do 19. rujna 2009.<br />
godine u Zagrebu, i ove su godine uspješno nastupili<br />
obrtnici Obrtničke komore Krapinsko-zagorske županije.<br />
U paviljonu 5 na štandu br. 28 na 90 m 2 unutarnjeg<br />
prostora i na 10 m 2 vanjskog izložbenog prostora, uz<br />
sufinanciranje OKKZŽ, svoje proizvode i usluge predstavilo<br />
je 20 obrtnika – izlagača i jedan vlasnik kućne<br />
radinosti.<br />
51. međunarodnog obrtničkog sajma<br />
Zagreb (15. – 19. 09. 2009.), 3. sjednica<br />
Odbora za praćenje i razvoj komorskog<br />
sustava i Statuta; 2. Nacrt<br />
prijedloga Statuta Hrvatske obrtničke<br />
komore; 3. Natječaj Obrtničke komore<br />
Krapinsko-zagorske županije<br />
za dodjelu šest stipendija učenicima<br />
1. razreda srednjih škola s područja<br />
Krapinsko-zagorske županije za šk.<br />
ŽUPANIJSKE POTPORE<br />
Natječaj za tradicionalne obrte<br />
Predstavili se na MOS-u<br />
god. 2009./2010. – razmatranje pristiglih<br />
prijava, Informacije o raspisanom<br />
natječaju Krapinsko-zagorske<br />
županije za dodjelu potpora tradicionalnim<br />
obrtima; <strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong> organizator okruglog stola<br />
na temu »Rad na crno« – prijedlozi<br />
POK-ova; Rasprava o prijedlogu poslovne<br />
suradnje Z1; Izvješća Udruženja<br />
obrtnika OKKZŽ.<br />
kovač, lončar, keramičar, pećar,<br />
kolar, sitar, ljevač, stolar, koji se<br />
isključivo bavi restauriranjem,<br />
model-stolar, puškar-graver, košarač,<br />
remenar, postolar, medičar,<br />
svjećar, tkalac na tkalačkom<br />
stanu, izrada autohtonih suvenira<br />
koji održavaju tradiciju Krapinskozagorske<br />
županije, užar, kitničar,<br />
glazbalar, vlasuljar, klobučar, dimnjačar,<br />
kišobranar, krznar, pismoslikar,<br />
staklopuhač, krovopokrivač<br />
slamnatih krovova, urar, koji se<br />
bavi popravkom, poplunar, lutkar,<br />
šivanje po mjeri i druge djelatnosti<br />
slične navedenima.<br />
Potpore se odobravaju za: poboljšanje<br />
uvjeta radionica, izlaganje<br />
na specijaliziranim sajmovima, izradu<br />
promidžbenog materijala. Maksimalna<br />
visina potpore utvrđena je u<br />
iznosu od 5.000,00 kuna.<br />
Na MOS-u<br />
izlagalo 20<br />
obrtnika
14 Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009.<br />
ŽUPANIJE<br />
IX.<br />
GOSPIĆ<br />
LIČKO-SENJSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK LIČKO-SENJSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
53000 GOSPIĆ<br />
Ulica Ante Starčevića 17<br />
Telefon:<br />
053/573 012<br />
Telefaks:<br />
053/573 012<br />
E-mail:<br />
ok.gospic@hok.hr<br />
Predsjednica:<br />
Ana Šerić-Konjikovac<br />
Tajnica:<br />
Ankica Šubarić<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Željko Mataija<br />
JESEN U LICI<br />
Radionice o pečenju<br />
ličke šljivovice<br />
Nije beznačajno spomenuti da<br />
teret uspjeha Jeseni u Lici već<br />
godinama nose upravo ličkosenjski<br />
obrtnici kojima je ovo<br />
prilika dokazivanja tradicije<br />
kvalitete ili afirmacija u velikoj<br />
obrtničkoj obitelji<br />
Na ovogodišnjoj, jedanaestoj<br />
smotri tradicijskih proizvoda<br />
nastupilo je 240 izlagača, što<br />
je tridesetak više nego lani. Nastupili<br />
su izlagači iz četrnaest hrvatskih županija,<br />
Mađarske, Bosne i Hercegovine,<br />
Srbije te Slovenije, a za sve njih<br />
je izložbeni prostor bio besplatan.<br />
»Jesen u Lici« organizirali su Županijska<br />
razvojna agencija i Ličko-senjska<br />
županija uz visoko pokroviteljstvo<br />
Vlade i Sabora RH. U ime Vlade<br />
i Sabora okupljenima su se obratili<br />
ministri Damir Bajs i Darko Milinović.<br />
Prema procjenama organizatora,<br />
»Jesen u Lici« posjetilo je petnaestak<br />
tisuća posjetitelja, čemu je pridonijelo<br />
i angažiranje turističkog vlaka na relaciji<br />
Zagreb – Gospić i natrag, te autobusa<br />
koji su prevozili <strong>broj</strong>ne goste,<br />
posebno Ličane izvan Like.<br />
Osim klasičnog izlaganja i ponude,<br />
održane su i radionice s demonstracijama,<br />
a ovogodišnje su bile u<br />
znaku novih tehnologija proizvodnje<br />
ličke šljivovice te tehnološkog procesa.<br />
Nije nedostajalo edukativnih<br />
Oživljena lička tradicija<br />
aktivnosti poput pripreme i kuhanja<br />
pekmeza, predenja vune, izrade<br />
tambura, pletenja košara ili izrade<br />
metli od šiblja, uglavnom od brezinih<br />
grana. Posebne stručne komisije<br />
ocjenjivale su med, sir i rakiju za<br />
što je nagrađenima nagrade uručio<br />
dožupan Ivica Mataija.<br />
Nakon svega ostaje zaključak<br />
da organizatore već nekoliko godina<br />
muče slatke brige gdje iduće<br />
godine smjestiti sve izlagače jer su<br />
se prostor gradske i osmoškolske<br />
sportske dvorane te nekoliko golemih<br />
šatora i tisuća četvornih metara<br />
otvorenog prostora pokazali premalenima<br />
za sve izloženo i ponuđeno<br />
kroz rukotvorine, gastro ponudu,<br />
proizvode iz drveta, gline, agrara,<br />
etnografiju, tradiciju i običaje.<br />
nove prostorije ličkih obrtnika<br />
Dosta je podstanarstva!<br />
Nesebičnom<br />
financijskom<br />
pomoći Hrvatske obrtničke<br />
komore, ličko-senjski obrtnici<br />
konačno dobivaju svoj prostor<br />
u kojemu je pri samom kraju<br />
adaptacija, odnosno početak<br />
preseljenja. Prostor su u sklopu<br />
zgrade FINA agencije kupili<br />
POK i UO Gospić. Prostor je<br />
veličine 103 četvorna metra, a<br />
uređenje je financijski pomogla<br />
nekolicina udruženja, POK-a,<br />
grad Gospić i drugi.<br />
Radove na uređenju je na<br />
natječaju kao najpovoljniji dobio<br />
obrt Amst cop iz Smiljana<br />
kod Gospića, koji ih izvodi na<br />
osnovi izvedbenog projekta s<br />
troškovnikom zagrebačkog poduzeća<br />
za projektiranje, Arhel.<br />
Ljepota Like<br />
vidi se i pod<br />
zemljom<br />
Nakon radova<br />
slijedi useljenje<br />
Obrtnici u<br />
spilji Samograd<br />
Nakon razgledavanja sajamske smotre<br />
Jesen u Lici ugledni predstavnici<br />
udruženja obrtnika i POK-ova koji<br />
su boravili u Gospiću, njih tridesetak,<br />
posjetilo je spilju Samograd u Perušiću.<br />
Predstavnici obrtništva iz svih dijelova<br />
Hrvatske ostali su zadivljeni kalcitnim<br />
naslagama pretvorenim u višemetarske<br />
sige, stupove i mostove. Inače, riječ je o<br />
jednoj četvrtini od ukupnog <strong>broj</strong>a zaštićenih<br />
speleoloških objekata u državi. Prvim<br />
posjetiteljima na osnovi grafita, smatra<br />
se skupina austrougarskih časnika koja<br />
je davne 1835. godine posjetila ovo bogatstvo<br />
podzemnih kraških oblika.<br />
ČAKOVEC<br />
XX.<br />
MEĐIMURSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK MEĐIMURSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
40000 ČAKOVEC<br />
Park R. Kropeka 1<br />
Telefon:<br />
040/312 643<br />
Telefaks:<br />
040/312 643<br />
E-mail:<br />
ok.cakovec@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Slavko Faltak<br />
Tajnik:<br />
Anđelko Crnčec<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Robert Varga<br />
MEĐIMURCI NA ZAGREBAČKOM VELESAJMU<br />
Zapažen nastup<br />
na 51. MOS-u u Zagrebu<br />
D. Horvat s<br />
izlagačima<br />
»Vrijedne ruke« jabukama<br />
Keramike Vrbanec<br />
Suradnja Obrtničke komore<br />
Međimurske županije i Međimurske<br />
županije nastavljena<br />
je i na 85. jesenskom velesajmu u<br />
Zagrebu, tradicionalno najpoznatijem<br />
i najstarijem brandu Zagrebačkog<br />
velesajma, koji se postupno iz<br />
općeg sajma transformira u skup<br />
specijaliziranih sajmova s globalnim<br />
aktualnim temama kao što su energetika,<br />
ekologija, inovacije, graditeljstvo<br />
i promet.<br />
Nagrada jabukama<br />
Keramike Vrbanec<br />
Izložbeni prostor Obrtničke komore Međimurske<br />
županije na 51. MOS-u u Zagrebu krasile su<br />
unikatno izrađene zlatne jabuke »Keramike Vrbanec«<br />
iz Mačkovca, koje su na prigodnoj svečanosti<br />
na Zagrebačkom velesajmu ovjenčane<br />
još jednom nagradom. Naime, vlasnici obiteljskog<br />
obrta s 15-godišnjom tradicijom, Ivanka i<br />
Dražen Vrbanec za svoje su unikatne predmete,<br />
nastale u kombinaciji prirodne i ručne izrade<br />
proizvoda, dobili 2. nagradu »Vrijedne ruke« Ministarstva<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva u kategoriji »Tradicionalni<br />
(umjetnički) proizvod«.<br />
Atraktivnost i odlična pozicija<br />
izložbenog prostora, vrhunski<br />
proizvodi i pozitivna atmosfera<br />
bila su obilježja nastupa<br />
međimurskih obrtnika<br />
Skupu od osam specijaliziranih<br />
sajmova koji su se u vremenu od<br />
15. do 19. rujna održavali pod zajedničkim<br />
nazivom 85. jesenski međunarodni<br />
zagrebački velesajam,<br />
ove je godine pridružen i 51. međunarodni<br />
sajam obrtništva na kojem<br />
su se predstavili i međimurski obrtnici<br />
okupljeni u Obrtničkoj komori<br />
Međimurske županije.<br />
U Paviljonu 5, na štandu 2, na<br />
36 m 2 zajedničkog izložbenog prostora<br />
predstavilo se četvero međimurskih<br />
obrtnika. Stolarija Kikelj<br />
iz Čakovca izlagala je vrhunsko<br />
izrađena drvena vrata, unikatne<br />
suvenire Keramika Vrbanec iz Mačkovca,<br />
a Pahek Alatnica iz Čakovca<br />
sustav obrane od tuče. Na obrtničkom<br />
sajmu u Zagrebu već tradicionalno<br />
se kolekcijom lamela i disk<br />
pločica predstavila »Lamela«, strojobravarski<br />
obrt iz Gornje Dubrave.<br />
Zahvaljujući zajedničkoj suradnji i<br />
sufinanciranju Međimurske županije<br />
i Obrtničke komore Međimurske<br />
županije, međimurskim obrtnicima<br />
ponovo je dana mogućnost besplatnog<br />
nastupa na uređenom izložbenom<br />
prostoru.<br />
www.hok.hr<br />
sklopu dvodnevnog<br />
boravka u U<br />
najsjevernijoj hrvatskoj<br />
županiji, Obrtničku<br />
komoru Međimurske<br />
županije<br />
posjetili su predstavnici<br />
Općine Ljubuški.<br />
Slavko Faltak, predsjednik<br />
i Anđelko Crnčec,<br />
tajnik Obrtničke<br />
komore Međimurske<br />
županije, gostima su<br />
MEĐIMURJE – LJUBUŠKI<br />
Uskoro i suradnja<br />
Konkretna suradnja već dogodine<br />
predstavili aktualnu<br />
gospodarsku situaciju i potencijalne mogućnosti gospodarske suradnje<br />
s vrijednim obrtnicima »kraja med Murom i Dravom«. Nevenko Barbarić,<br />
načelnik Općine Ljubuški, bio je ugodno iznenađen količinom aktivnosti<br />
koje Obrtnička <strong>komora</strong> Međimurske županije provodi. Istaknuta je važnost<br />
produbljivanja gospodarske suradnje, s čime su se složili domaćini<br />
te predložili vrlo konkretne oblike suradnje već početkom iduće godine.<br />
Na Obrtničkom sajmu Istre koji se<br />
od 8. do 11. listopada održavao<br />
u Puli predstavilo se i dvoje obrtnika<br />
iz Međimurske županije. Na zajedničkom<br />
prostoru Obrtničke komore<br />
Međimurske županije, posjetitelji<br />
su mogli vidjeti suvenire »Keramike<br />
Fajgl« iz Zasadbrega i »B unique«,<br />
obrta za organizaciju i dizajn iz Čakovca.<br />
Od ukupno 187 izlagača koji<br />
su u tri dana predstavili svoje proizvode<br />
i usluge u šatorima podno pulske<br />
Arene, 94 ih je bilo iz Istre, 76 iz<br />
ostalih hrvatskih županija, dok je njih<br />
17 došlo iz Italije i Slovenije.<br />
OBRTNIČKI SAJAM ISTRE<br />
Međimurci izložili suvenire<br />
Ravnatelj Horvat s<br />
međimurskim obrtnicama
ŽUPANIJE Obrtničke <strong>novine</strong> / veljača listopad 2009.<br />
15<br />
OSIJEK<br />
XIV.<br />
OSJEČKO-BARANJSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK OSJEČKO-<br />
BARANJSKE ŽUPANIJE<br />
31000 OSIJEK<br />
Svilajska 35/2<br />
Telefon:<br />
031/310 160<br />
Telefaks:<br />
031/310 161<br />
E-mail:<br />
ok.osijek@hok.hr<br />
Web: www.okobz.hr<br />
Predsjednik:<br />
Karlo Mišković<br />
Tajnica:<br />
Blaženka Bogdan<br />
STRANICU PRIPREMILA:<br />
Ivana Rab-Guljaš<br />
Na majstorski ispit, čiji je praktični<br />
dio proveden od 14. do<br />
23. rujna, prijavilo se 49 kandidata<br />
u 19 zanimanja, od kojih je<br />
35 kandidata položilo, doznajemo<br />
od Željka Belajdžića, stručnog<br />
suradnika za obrazovanje<br />
Obrtničke komore Osječko-baranjske<br />
županije.<br />
Za majstorski se ispit prijavilo<br />
deset frizera, šest kuhara,<br />
četiri zidara, po tri automehaničara,<br />
plinoinstalatera, pedikera<br />
i očnih optičara, po dva<br />
autoservisera, vodoinstalatera<br />
– instalatera grijanja i klimatizacije,<br />
električara-mehaničara,<br />
elektroinstalatera, soboslikara-ličioca,<br />
stolara, te po jedan<br />
dimnjačar, tokar, strojobravar,<br />
fasader i natkonobar.<br />
Završeni majstorski ispiti<br />
Položilo 35 kandidata<br />
DEFICITARNA ZANIMANJA<br />
Stipendije osmorici učenika<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Osječko-baranjske županije i Ministarstvo gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva i ove su školske godine, u omjeru 50:50 posto,<br />
osigurali sredstva za stipendiranje osmorice učenika prvih razreda koji<br />
se školuju po JMO u deficitarnim zanimanjima. Robert Prosan (zidar), Tomica<br />
Rukavina (zidar) i Gabrijel Henc (zidar) iz Obrtničke škole Antuna Horvata<br />
Đakovo, Stjepan Pavošević (tokar) i Ivan Varga (tokar) iz Srednje škole<br />
Valpovo, Semir Kunić (limar) i Mihael Zetaić (limar) iz Strojarske tehničke<br />
škole Osijek te Toni Kiš (tokar) iz Srednje škole Donji Miholjac u školskoj godini<br />
2009./2010., primat će 500 kuna mjesečne stipendije. Stipendije se, naglašava<br />
Željko Belajdžić, stručni suradnik za obrazovanje Obrtničke komore<br />
Osječko-baranjske županije, dodjeljuju od školske godine 2006./2007.<br />
U<br />
organizaciji Udruženja<br />
obrtnika Baranje i Poduzetničkog<br />
centra Grada<br />
Belog Manastira, u okviru Obrtnici na sajmu u velikom postotku<br />
manifestacije »Jesen u Baranji<br />
2009.«, održan je 19. rujna u Belom<br />
Manastiru Sajam obrtništva i poduzetništvaća,<br />
koji su u Nastavno-športskoj<br />
gospodarstava, udruga i poduze-<br />
Nastupilo je 47 izlagača iz cijele dvorani sedmi put predstavili svoje<br />
Hrvatske, obrtnika različitih djelatnosti,<br />
obiteljskih poljoprivrednih li 30 posto izlagača, a posebno<br />
proizvode i usluge. Obrtnici su čini-<br />
je<br />
BELI MANASTIR<br />
Odlično posjećen Sajam<br />
obrtništva i poduzetništva<br />
Sajam je privukao veliki <strong>broj</strong><br />
posjetitelja, a obrtnici su<br />
činili 30 posto izlagača.<br />
Nastupili su tradicionalni<br />
i umjetnički obrti, pa su<br />
posjetitelji mogli probati<br />
proizvode od vina i meda<br />
Lijepo je vrijeme išlo<br />
naruku izlagačima<br />
Sajam obrtništva i malog poduzetništva,<br />
održan 26. rujna u Valpovu po treći put,<br />
ocijenjen je kao najuspješniji do sada. Lijepo<br />
je vrijeme išlo na ruku izlagačima na<br />
Trgu kralja Tomislava, među kojima su bili i<br />
obrtnici koji su tamo predstavili svoje proizvode<br />
i usluge.<br />
Sajam je otvorio valpovački gradonačelnik<br />
Leon Žulj, a sudionicima i posjetiteljima<br />
važno što su nastupili tradicijski<br />
i umjetnički obrti – proizvođači<br />
etno suvenira i tkanja te proizvođači<br />
vina, meda, lavande i tradicionalnih<br />
jela i pića, doznajemo<br />
od Marine Brkić, tajnice Udruženja<br />
obrtnika Baranje.<br />
Sajam je privukao velik <strong>broj</strong><br />
posjetitelja, otvorio ga je predsjednik<br />
Udruženja obrtnika<br />
Baranje Stipo Vlahović, a na<br />
otvorenju su govorili predsjednik<br />
Obrtničke komore Osječko-baranjske<br />
županije Karlo Mišković,<br />
dožupan Osječko-baranjske<br />
županije Željko Kraljičak, gradonačelnik<br />
Grada Belog Manastira Ivan<br />
Doboš, dok su gosti bili predsjednici<br />
i tajnici udruženja obrtnika Donjeg<br />
Miholjca, Našica, Đakova, Valpova<br />
i Osijeka.<br />
Uspješan Sajam obrtništva u Valpovu<br />
obratili su se i Karlo Mišković, predsjednik<br />
Obrtničke komore Osječko-baranjske županije<br />
i Ivana Bagarić, direktorica Poduzetničkog<br />
centra Valpovo.<br />
Sajam su obišli i predstavnici udruženja<br />
iz drugih gradova. Sajam je pobudio veliko<br />
zanimanje Valpovčana i njihovih gostiju, što<br />
jamči da se i dogodine neće odustati od njegove<br />
organizacije.<br />
RIJEKA<br />
VIII.<br />
Ovogodišnji dobitnik nagrade za<br />
životno djelo OK Primorsko-goranske<br />
županije upitan, kako je stekao<br />
reputaciju izvoznika i izvođača<br />
gotovo specijalnih pothvata u stojobravariji,<br />
odgovara:<br />
– To je došlo samo po sebi. Ljudi<br />
vide da radite, a rad vas najviše reklamira.<br />
Puno sam u početku radio<br />
po Rijeci. To je bio više građevinski<br />
dio, radio sam građevinsku bravariju i<br />
građevinsku limariju u što spadaju i te<br />
PRIMORSKO-GORANSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
Održan seminar o mirenju<br />
Na interaktivnom seminaru, održanom 2. listopada u Hotelu Kontinental<br />
u Rijeci, Suzana Kolesar, tajnica Centra za mirenje Hrvatske<br />
obrtničke komore upoznala je prisutne s prednostima takvog načina<br />
rješavanja sporova, te o dosadašnjim iskustvima na tom području<br />
u SAD-u i europskim zemljama.<br />
ANDRIJA RUŠIN – DOBITNIK NAGRADE ZA ŽIVOTNO DJELO<br />
OBRTNIČKE KOMORE PRIMORSKO-GORANSKE ŽUPANIJE<br />
Najbolje vas reklamira vaš rad<br />
barokne kupole na »Jadroliniji«, svaka<br />
teška 1100 kilograma bakra. Ljudi<br />
tako vide da radite, da je to kvalitetno,<br />
da poštujete rokove. Sve to mora biti<br />
zajedno. Moj marketing je bio moj napravljeni<br />
posao, preko nekog drugog<br />
se nisam reklamirao, niti je bilo potrebe.<br />
Metal mora opstati, bez metala<br />
nema napretka. To s gašenjem metala,<br />
to je drugi par cipela, to je politika,<br />
to nema veze sa stvarnošću. U zanatima<br />
se uvijek stvara nešto novo,<br />
dodatno. Nije to kao kad radite na tokarskom<br />
stroju i stalno tokarite jedan<br />
Bez metala nema<br />
napretka<br />
te isti profil ili na bušilici stalno bušite<br />
rupu. Ovdje u obrtu je dinamičnije,<br />
kažem, uvijek se stvara nešto novo.<br />
I to je meni interesantno, to je izazov<br />
– objašnjava Rušin.<br />
Rušin je i danas prisutan u radu<br />
Udruženja obrtnika Krk, u kojemu<br />
je svojedobno bio član Upravnog<br />
odbora i Skupštine. Dugo je bio<br />
angažiran u komisiji za licenciranje<br />
obrtničkih radionica, te u komisiji<br />
za polaganje pomoćničkih ispita. O<br />
obrtništvu na Krku danas, odnosno<br />
Gradu Krku, kaže kako je bogato i<br />
raznoliko. Dodaje kako je šteta što<br />
ima premalo proizvodnih obrta.<br />
OK PRIMORSKO-<br />
GORANSKE ŽUPANIJE<br />
51000 RIJEKA<br />
Zanonova 1/III<br />
Udruženje potiče obrtnike i<br />
građane da postanu aktivniji<br />
sudionici u sadržajima i organiziranju<br />
Matejne, gdje dolazi do<br />
izražaja poduzetnički duh kroz proizvod,<br />
uslugu, materijalne, duhovne,<br />
kulturne i sportske sadržaje, koje se<br />
moglo pronaći i u organizaciji Matejne<br />
2009. Program promocije Viškova<br />
kao atraktivne ugostiteljske, turističke<br />
i izletničke destinacije, i ove se godine<br />
odvijao u konobama, restoranima<br />
i kafićima na području Viškova<br />
i okolnim mjestima od 16. do 20. rujna.<br />
Za sve posjetitelje domaćini su<br />
po promotivnoj cijeni priredili piće<br />
dobrodošlice i jelo iz tradicije našeg<br />
kraja. U sklopu bogate ugostiteljske<br />
www.hok.hr<br />
Telefon:<br />
051/325 599<br />
Telefaks:<br />
051/325 590<br />
E-mail:<br />
ok.rijeka@hok.hr<br />
Web: www.obrtnicka-<strong>komora</strong>-rijeka.hr<br />
Predsjednik:<br />
Boris Vukelić<br />
Tajnik:<br />
Željko Dimitrić<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Željko Dimitrić<br />
MATEJNA 2009.<br />
Moda i gastronomija<br />
Prva je Matejna organizirana<br />
1993. godine. Tada se vjerovalo<br />
da će upravo gospodarstvo<br />
i poduzetništvo biti pokretač<br />
razvoja u stvaranju novog,<br />
bogatijeg i sretnijeg društva<br />
ponude održao se i već tradicionalni<br />
lovački kotlić. To događanje svake<br />
godine privuče sve više ugostitelja<br />
koji se druže, izmjenjuju iskustva i<br />
savjete, ali, naravno, i posjetitelja,<br />
koji su iz godinu u godinu sve <strong>broj</strong>niji<br />
i zadovoljniji pripremljenim delicijama.<br />
U sklopu »Matejne 2009.«,<br />
ELEKTRONIČKO POSLOVANJE<br />
Za bolje financijske učinke<br />
Na Matejni je održana<br />
modna revija<br />
u četvrtak 17. rujna organizirana je<br />
modna revija u koju su se uključili<br />
obrtnici, proizvođači odjeće, vjenčanica,<br />
večernjih haljina, te butici s casual<br />
i dječjom odjećom. Za make-up<br />
i frizure modela bili su zaduženi poznati<br />
i renomirani frizeri i kozmetičari<br />
s područja Viškova.<br />
prostorijama Udruženja obrtnika Rijeka u sklopu<br />
U ciklusa predavanja »Dani otvorenih vrata«, održano<br />
je zanimljivo i korisno predavanje pod nazivom<br />
»Elektroničko poslovanje u obrtu«. Svrha upoznavanja<br />
obrtnika s ovom suvremenom i sve raširenijom<br />
praksom poslovanja bila je ukazati im kako se elektroničkim<br />
poslovanjem mogu smanjiti troškovi poslovanja,<br />
a pritom povećati poslovnu učinkovitost.<br />
Predavanjem su prezentirana osnovna obilježja<br />
elektroničkog poslovanja, te područja na kojima je<br />
ono prisutno, kao i modeli poslovanja i tržišta koja<br />
elektronsko poslovanje obuhvaća.
16 Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009.<br />
ŽUPANIJE<br />
XI.<br />
POŽEGA<br />
POŽEŠKO-SLAVONSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK POŽEŠKO-<br />
SLAVONSKE ŽUPANIJE<br />
34000 POŽEGA<br />
Dr. Franje Tuđmana 9<br />
Telefon:<br />
034/272 457<br />
Telefaks:<br />
034/272 457<br />
E-mail:<br />
ok.pozega@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Ivan Bulić<br />
Tajnik:<br />
Zvonko Martinović<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Slaven Paponja<br />
POŽEGA – DESETI OBRTNIČKI I PODUZETNIČKI SAJAM<br />
U gradu na Orljavi 180 izlagača<br />
Požeški sajam<br />
razgledali su<br />
predsjednik HOK-a<br />
Mato Topić i Darko<br />
Horvat, ravnatelj<br />
Uprave za obrt<br />
realni sektor proživljava svoje teške<br />
dane. Požeško-slavonska županija<br />
opredijelila se za razvoj gospodarstva,<br />
pa je i ovaj sajam mali doprinos<br />
tomu, a naši obrtnici i poduzetnici uvijek<br />
mogu računati na našu pomoć.<br />
Poslije otvaranja sajma, u razgledanje<br />
64 sajamska štanda, u pratnji<br />
domaćina Ivana Bulića, predsjednika<br />
Obrtničke komore Požeškoslavonske<br />
županije, zaputili su se<br />
predsjednik Hrvatske obrtničke komore<br />
Mato Topić, Darko Horvat,<br />
državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva,<br />
dopredsjednik Hrvatske<br />
gospodarske komore Šime Vidulin,<br />
Mario Paliska, predsjednik HOKova<br />
Odbora za sajmove, požeškoslavonski<br />
župan Marijan Aladrović<br />
te drugi gosti.<br />
Za požeški sajam i ove<br />
godine vladalo je veliko<br />
zanimanje<br />
M. Aladrović: Požeško-slavonska županija opredijelila se za<br />
razvoj gospodarstva, pa je i ovaj sajam mali doprinos tomu, a naši<br />
obrtnici i poduzetnici uvijek mogu računati na našu pomoć<br />
Požeško-slavonski župan Marijan<br />
Aladrović imao je čast<br />
otvoriti deseti jubilarni Obrtnički<br />
i poduzetnički sajam u Požegi,<br />
koji je ove godine prvi put održan<br />
u Industrijskoj ulici. Na sajmu, koji<br />
je od Hrvatske obrtničke komore<br />
(HOK) dobio regionalni karakter,<br />
čime se može podičiti još samo sedam<br />
hrvatskih sajmova, predstavilo<br />
se više od 180 izlagača iz deset<br />
županija, što je rekord požeškoga<br />
sajma.<br />
– Kako godine odmiču, nerazumijevanjem<br />
grada domaćina, mjesto<br />
održavanja ovoga sajma sve<br />
je bliže periferiji grada, no za nas<br />
je važno da on svake godine ima<br />
sve više izlagača te da zadovoljava<br />
interes onih čijoj promociji treba pridonijeti<br />
– kazao je župan Aladrović,<br />
otvarajući sajam te dodao:<br />
– Više od 180 ovogodišnjih izlagača<br />
najbolje pokazuju da za požeški<br />
sajam postoji veliko zanimanje, što<br />
je posebno važno u ovoj godini kada<br />
Uz predstavljanje izlagača, obrtnika<br />
i poduzetnika, sajam su pratili<br />
i požeški medari, kroz svoje županijsko<br />
natjecanje te lovci, kroz kuhanje<br />
lovačkoga čobanca, a prvi su<br />
put tom prilikom gosti Požege bili<br />
Istrani, prezentiravši svoje delicije,<br />
dok je održan i trening u pripremanju<br />
najdužeg kolača u Hrvata, dugog<br />
152 metra.<br />
– Zadovoljan sam kako je sve<br />
proteklo, a vjerujem da su zadovoljni<br />
i <strong>broj</strong>ni posjetitelji koji su kroz tri<br />
dana imali što vidjeti na našem sajmu.<br />
Sajam smo organizirali uz pomoć<br />
dobrih ljudi, kojima ovim putem<br />
zahvaljujem – kazao je Ivan Bulić,<br />
predsjednik Obrtničke komore Požeško-slavonske<br />
županije.<br />
SPLIT<br />
XVII.<br />
SPLITSKO-DALMATINSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK SPLITSKO-<br />
DALMATINSKE ŽUPANIJE<br />
21000 SPLIT<br />
Ruđera Boškovića 28-30<br />
Telefon:<br />
021/470 114<br />
Telefaks:<br />
021/470 115<br />
E-mail:<br />
ok.split@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Dražan Krolo<br />
Tajnica:<br />
Katja Šabić<br />
STRANICU PRIPREMILA:<br />
Nada Brezec<br />
U<br />
Splitu je od 21. do 25. listopada<br />
2009. na Žnjanu održan<br />
Sajam SASO koji okuplja<br />
niz specijaliziranih sajmova.<br />
Ove godine SASO<br />
je sačinjavao:<br />
14. sajam graditeljstva<br />
14. sajam drvne industrije<br />
14. sajam alata, strojeva i<br />
opreme<br />
14. sajam metalne industrije<br />
11. sajam obrtništva, male<br />
privrede i poduzetništva<br />
10. SEET – elektrotehnika,<br />
energetika i telekomunikacije<br />
4. SAFIR – sajam financija,<br />
investicija i razvoja<br />
2. sajam ekologije<br />
Uprkos krizi obrtnici idu dalje<br />
Na sajmu su održani i<br />
stručni skupovi, okrugli<br />
stolovi i prezentacije, i to:<br />
11. dan obrtnika<br />
5. energetski summit<br />
5. Safir konferencija<br />
3. dan građevinara<br />
2. dan ekologije<br />
Sajam SASO svojom kvalitetom<br />
izložaka i stručnim programom<br />
konferencija i prezentacija odavno<br />
je prestao biti samo sajam, on se<br />
danas u poslovnim krugovima cijele<br />
regije uvažava kao gospodarski događaj<br />
najvišeg značaja.<br />
Na ovogodišnjem sajmu svoje<br />
proizvode izlažu izlagači iz 14 ze-<br />
www.hok.hr<br />
Ostvarili značajne rezultate<br />
Usprkos lošim vremenskim uvjetima sajam je posjetilo četrdeset<br />
devet tisuća posjetitelja, koji su sigurno našli ponešto za sebe.<br />
Obrtnici izlagači vrlo su zadovoljni, kako posjetom, tako i postignutim<br />
rezultatima te su najavili svoj dolazak na 12. sajam obrtništva, poduzetništva<br />
i male privrede 2010. godine.<br />
malja: Slovenije, Bosne i Hercegovine,<br />
Srbije, Austrije, Italije, Belgije,<br />
Mađarske, Njemačke, Češke, Poljske,<br />
Francuske, Nizozemske, Slovačke<br />
i Hrvatske. Obrtnici iz cijele<br />
Hrvatske odlučili su i ove godine<br />
sudjelovati na 800 kvadrata unutarnjeg<br />
i 400 kvadrata vanjskog izložbenog<br />
prostora i svima pokazati da<br />
su vrlo konkurentni, te su prisutni na<br />
ovoj najvećoj i najznačajnijoj gospodarskoj<br />
manifestaciji u regiji.
ŽUPANIJE Obrtničke <strong>novine</strong> / veljača listopad 2009.<br />
17<br />
SISAK<br />
III.<br />
SISAČKO-MOSLAVAČKA<br />
ŽUPANIJA<br />
PROJEKT »PODUZETNIČKI KREDITI«<br />
Realizacija unatoč rastu kamata<br />
Projekt »Poduzetnički krediti«<br />
koji zajedno sa Sisačko-moslavačkom<br />
županijom provodi<br />
županijska Obrtnička <strong>komora</strong> u<br />
Sisku, doživio je značajne promjene.<br />
Banke su, zbog stanja<br />
na tržištu i financijske krize redom<br />
odustajale od suradnje, i u<br />
konačnici niti jedna od poslovnih<br />
banaka-partnera, nije ostala u<br />
programu. Kako bi se nastavilo<br />
s realizacijom projekta, banke<br />
predlažu povećanje kamata za<br />
dva posto. Županija je, kao nositelj<br />
projekta, predložila da se<br />
i u tim novim uvjetima nastavi s<br />
provedbom, odnosno pristaje na<br />
izmjenu kamatne stope, kako bi<br />
se provedba ovog projekta mogla<br />
nesmetano nastaviti.<br />
Promocija obrtništva Gline<br />
Grad Glina je na Bjelovarskom sajmu u Gudovcu, u dva izložbena dana,<br />
11. i 12. rujna predstavio ekološku proizvodnju, proizvode sela, proizvode<br />
zadruga koje se bave voćarstvom i povrtlarstvom, suvenire Grada Gline<br />
i prezentirao<br />
kulturnu baštinu.<br />
Udruženje obrtnika<br />
Glina je prvi<br />
put nastupilo na<br />
ovom sajmu, te<br />
drugi dan sajma,<br />
na izložbenom<br />
štandu Grada<br />
Gline dobilo priliku<br />
za promociju<br />
obrtništva s<br />
područja Grada<br />
Obrtnici u Gudovcu ponudili kvalitetu i tradiciju<br />
Gline.<br />
Uspješan nastup na MOS-u<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong>, OK Sisačko-moslavačke županije i Sisačko-moslavačka<br />
županija subvencionirali su nastup naših izlagača na<br />
51. obrtničkom sajmu u Zagrebu. U organizaciji Obrtničke komore Sisačko-moslavačke<br />
županije na 75 m 2 , nastupilo je šest izlagača. Nagrađena<br />
je stolarija Guberac u kategoriji najboljeg izvoznog proizvoda.<br />
OK SISAČKO-<br />
MOSLAVAČKE ŽUPANIJE<br />
44000 SISAK<br />
Ulica Ante Starčevića 13<br />
Telefon:<br />
044/521 134<br />
Telefaks:<br />
044/522 487<br />
E-mail:<br />
ok.sisak@hok.hr<br />
Web: www.ok-smz.hr<br />
Predsjednik:<br />
Željko Vrbanus<br />
Tajnik:<br />
Violeta Jelić<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Siniša Vidović<br />
HUMANI SISAČKI TRGOVCI<br />
Dječjem odjelu darovali<br />
EKG<br />
Pedijatrija sisačke Opće bolnice<br />
dobila je zahvaljujući tamošnjim<br />
obrtnicima prijeko potrebni EKG<br />
uređaj<br />
Predstavnici Udruženja obrtnika<br />
Sisak i Udruge trgovaca<br />
Sisak predali su 24. rujna<br />
Pedijatriji sisačke Opće bolnice<br />
»Dr. Ivo Pedišić« vrijednu donaciju<br />
– EKG uređaj za potrebe Dječjeg<br />
odjela. Nadaju se da će donacija<br />
pomoći liječnicima da još kvalitetnije<br />
pružaju pomoć svojim malim<br />
pacijentima, rekao je predsjednik<br />
Udruženja obrtnika Sisak Damir<br />
Horžić.<br />
Inicijativa je krenula od Udruge<br />
trgovaca Sisak, a EKG uređaj, koji<br />
su sisački trgovci i obrtnici uručili<br />
Proizvodi su izrađivani pred posjetiteljima<br />
Predsjednik UO Sisak, Damir Horžić predao je donaciju<br />
Odjelu pedijatrije, koštao je oko 26<br />
tisuća kuna.<br />
Ankica Rožić, predsjednica Udruge<br />
trgovaca Sisak zadovoljna je što<br />
ovakva suradnja s Dječjim odjelom<br />
traje već godinama u sklopu njihove<br />
akcije »Mali za male«, a na uručenoj<br />
donaciji zahvalila je doktorica Dolores<br />
Petrović, voditeljica Odjela pedijatrije<br />
koja je objasnila i koliko će ovaj<br />
novi, moderniji uređaj značiti u kvalitetnijem<br />
radu s malim pacijentima.<br />
KOSTAJNIČKA KESTENIJADA<br />
Izložba tradicijskih obrta<br />
Raznovrsnosti ponude ovogodišnje »Kestenijade«, održane u<br />
Hrvatskoj Kostajnici uvelike je pridonijela i »Izložba i prezentacija<br />
tradicijskih obrta« koju je organiziralo gradsko Udruženje<br />
obrtnika. Šesnaest izlagača predstavilo je svoje proizvode na 96<br />
četvornih metara natkrivenog prostora. Neke od prezentiranih<br />
tradicionalnih djelatnosti su: izrada suvenira od keramike, bidermajer<br />
buketa, prirodnog sapuna, nakita, predmeta od čipke, ribarskih<br />
alata i suvenira, predmeta od gline, predmeta od stakla,<br />
a svoj su rad prikazali i medičar-licitar, kovač, postolar i drugi.<br />
XV.<br />
ŠIBENIK<br />
ŠIBENSKO-KNINSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK ŠIBENSKO-KNINSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
22000 ŠIBENIK<br />
Ulica Stjepana Radića 77 a<br />
Telefon:<br />
022/311 715<br />
Telefaks:<br />
022/336 641<br />
E-mail:<br />
ok.sibenik@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Ante Mihić<br />
Tajnik:<br />
Slaven Jakelić<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Nikola Urukalo<br />
SAJAM EKO-ETNO HRVATSKA 2009.<br />
Predstavljeni autohtoni<br />
proizvodi šibenskog kraja<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Šibenskokninske<br />
županije na 7. ekoetno<br />
sajmu u zagrebačkoj Areni<br />
bila je zastupljena s 15 izlagača.<br />
Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo<br />
Aralica, vlasnice Branke<br />
Aralice predstavilo se maslinovim<br />
uljem, džemom i likerom od višnje<br />
maraske, džemom od crne smokve<br />
i oraha, te bademima u šećeru.<br />
Poljoprivredna zadruga Primošten<br />
izložila je maslinovo ulje<br />
i suhe smokve, dok je Poslovna<br />
jedinica Dalmacijavina iz Drniša<br />
predstavila svoja vina, alkoholna<br />
pića i sokove. Obrt Rožić iz Šibenika<br />
predstavio je integralni kruh<br />
prosenicu i vino, a s vinom je bio<br />
zastupljen i obrt Lasin, vlasnika<br />
Ivice Džape.<br />
Udruga Žena iz Drniša ponudila<br />
je svoje odjevne etno proizvode,<br />
mušku i žensku nošnju, crvenu<br />
kapu, ali i ekološke vrećice.<br />
Seosko gospodarstvo Druga<br />
strana iz Zatona, vlasnika Ivana<br />
Živkovića izložilo je seosku košaru<br />
u kojoj se nalazilo maslinovo<br />
ulje, vino, rakija, smokve, višnjin<br />
liker i sirup.<br />
Poljoprivredni obrt M&A MED<br />
iz Knina, vlasnika Milenka Čavline<br />
ponudilo je med, medne likere,<br />
medni ocat i propolis.<br />
Na sajmu je nastupio još jedan<br />
kninski obrtnik Pero Antičević, koji<br />
u svom obrtu Api-herba proizvodi<br />
zeleni med, čajeve od ljekovitog<br />
bilja, meleme, pčelinji vosak i ljekovite<br />
jastuke. Bogatstvo šibenskih<br />
izlagača upotpunio je i Obrt<br />
za izradu odjevnih predmeta i edukaciju<br />
Lipa iz Prvić Šepurine, vlasnice<br />
Lipe Kuštović koja je izložila<br />
ručno izrađene povijesne kape.<br />
Narodnim nošnjama, šibenskom<br />
i ličkom kapom, te čestitkama<br />
predstavio se Atelier Venel,<br />
vlasnice Nelice Knežević iz Vodica.<br />
Tradicionalnu proizvodnju pršuta<br />
i suhomesnatih proizvoda<br />
predstavila je Udruga proizvođača<br />
drniškog pršuta.<br />
Obrt za usluge Maslinjak, vlasnice<br />
Zvone Bašić iz Murtera izložio<br />
je mreže za ribarstvo, nautiku<br />
i sport. Raznolikost tradicionalne<br />
gastro i etno ponude šibenskog<br />
područja upotpunio je i obrt Filippo<br />
– Baćulov Dvor, vlasnice Jadranke<br />
Bolanča s rakijom, vinom,<br />
djevičanskim uljem u prigodnim<br />
pakiranjima, orasima, bademima<br />
i suhim smokvama, te suvenirima<br />
od kamena i vune, kao i žitaricama<br />
iz eko uzgoja.<br />
Seosko domaćinstvo Jurlinovi<br />
dvori, vlasnika don Stipe Perkova<br />
iz Primoštena predstavilo se<br />
autohtonim primoštenskim proizvodima:<br />
vinom Babić, slanim<br />
srdelama, ovčjim sirom, kruhom<br />
ispod peke i rakijom lozovačom.<br />
MURTER – IZLOŽBA DRVENE BRODOGRADNJE<br />
Stari hrvatski drveni<br />
ljepotani<br />
U<br />
marini Vinici, vlasnika Marka<br />
Bašića Bačvara, održana je<br />
prva izložba starih hrvatskih<br />
brodova, koji su od nekoć teretnih<br />
brodova preuređeni za jednodnevni<br />
ili kruzerski prijevoz turista. Tako su<br />
www.hok.hr<br />
Tradicija nije izumrla<br />
LATINSKO IDRO<br />
Sačuvana povijest brodogradnje<br />
Predstavnici Obrtničke komore Šibensko-kninske županije sudjelovali<br />
su na regati Latinsko idro, koja se tradicionalno održava<br />
na otoku Murteru. Riječ je o regati na kojoj se plovi isključivo latinskim<br />
jedrom u tradicijskim brodovima raspoređenima u tri kategorije:<br />
leut, gajeta i kaić. Latinsko jedro izmišljeno je u 13. stoljeću i od<br />
tada je zaštitni znak Sredozemlja, ali i kornatskog identiteta.<br />
Mate Bašić<br />
Posebna vrijednost izložbe bila<br />
je i mogućnost sudjelovanja u<br />
starim obrtničkim radovima na<br />
oplati drvenog broda<br />
se na izložbi našle bracere,<br />
logeri, štele i druge vrste drvenih<br />
ljepotana kojima je zajednička karakteristika<br />
to što su svi stari, a neki<br />
od njih uhvatili su sto i više godina.<br />
Izgled i opstanak ovih iznimno vrijednih<br />
brodova danas je ovisan o tek nekolicini<br />
majstora, koji unatoč mnogim<br />
problemima još uvijek njeguju tradiciju<br />
drvene brodogradnje. Posjetitelji<br />
u marini Vinici mogli su čuti priču o<br />
povijesti svakog izloženog broda, razgledavati<br />
stare alate, brodske<br />
motore, kopče i ostalu opremu.<br />
Posebna vrijednost<br />
izložbe bila je i mogućnost<br />
sudjelovanja u starim<br />
obrtničkim radovima<br />
na oplati drvenog broda,<br />
leuta i kaića, na izradi<br />
vesala i jarbola, stupanju<br />
i zabijanju čavala. Izložba<br />
je organizirana s namjerom<br />
da se javnosti i nadležnim državnim<br />
institucijama pokaže vrijednost<br />
tradicijske drvene brodogradnje koja<br />
zbog svoje originalnosti ima status<br />
nacionalnog bogatstva.<br />
Povijest i ljepota
18 Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009.<br />
ŽUPANIJE<br />
VARAŽDIN<br />
V.<br />
VARAŽDINSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK VARAŽDINSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
42000 VARAŽDIN<br />
Vodnikova 4<br />
Telefon:<br />
042/320 986<br />
Telefaks:<br />
042/320 949<br />
E-mail:<br />
ok.varazdin@hok.hr<br />
Web: www.obrtnicka-<strong>komora</strong>-vz.hr<br />
Predsjednik:<br />
Vladimir Habek<br />
Tajnik:<br />
Ivan Vusić<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Ivica Njegovec<br />
NOVI VARAŽDINSKI OBRTNIČKI DOM<br />
Nakon 15 godina u vlastitom prostoru<br />
Za izgradnju novog Obrtničkog<br />
doma površine 290 četvornih<br />
metara utrošeno je 2,5 milijuna<br />
kuna<br />
Gosti su razgledali prostorije<br />
U<br />
godini kada obilježava 15.<br />
godišnjicu postojanja, Obrtnička<br />
<strong>komora</strong> Varaždinske<br />
županije prvi put ima vlastite prostorije<br />
u potpuno renoviranom i obnovljenom<br />
objektu u Vodnikovoj 4, čije<br />
je uređenje trajalo tri godine.<br />
U povodu ovog, za županijsko<br />
obrtništvo povijesnog događaja, 7.<br />
listopada upriličena je svečanost<br />
otvaranja Obrtničkog doma, u nazočnosti<br />
<strong>broj</strong>nih uzvanika, među kojima<br />
su bili Mato Topić, predsjednik<br />
Hrvatske obrtničke komore, Darko<br />
Horvat, ravnatelj Uprave za obrt<br />
u Ministarstvu gospodarstva, Čedomil<br />
Cesarec, predsjednik županijske<br />
Gospodarske komore, Ivan<br />
Čehok, varaždinski gradonačelnik,<br />
predstavnici Varaždinske županije i<br />
obrtničkih udruženja, te slovenskih<br />
obrtnika, a Obrtnički dom je blagoslovio<br />
varaždinski biskup msgr. Josip<br />
Mrzljak.<br />
Ne krijući zadovoljstvo i ponos<br />
zbog tog velikog uspjeha, predsjednik<br />
Obrtničke komore Varaždinske<br />
županije Vladimir Habek je na svečanosti<br />
otvorenja istaknuo:<br />
– Danas sam najsretniji predsjednik<br />
Obrtničke komore u Hrvatskoj<br />
jer je naše županijsko obrtništvo<br />
prvi put u svom postojanju dobilo<br />
Svečanosti otvorenja prisustvovali su<br />
<strong>broj</strong>ni gosti i uzvanici<br />
vlastite prostorije Obrtničkog doma.<br />
Podsjetio je da su tijekom dosadašnjih<br />
15 godina bili »podstanari«<br />
u zgradi varaždinskog Udruženja<br />
obrtnika za što su za godišnji najam<br />
izdvajali 100 tisuća kuna.<br />
Za izgradnju vlastitog objekta<br />
ukupne površine 290 četvornih<br />
metara, u čijem se podrumskom<br />
dijelu nalazi velika hala za sastanke,<br />
u prizemlju kancelarije tajnika<br />
i predsjednika te prijamna prostorija,<br />
a na katu kancelarije službe<br />
računovodstva i stručne suradnice<br />
za obrazovanje, kao i prostorija<br />
Udruženja ugostiteljskih i turističkih<br />
djelatnika, utrošeno je 2,5 milijuna<br />
kuna.<br />
Većina<br />
sredstava<br />
(2,1 milijun kuna)<br />
osigurana je bankovnim kreditom,<br />
a ostatak je financirala županijska<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> uz pomoć<br />
HOK-a.<br />
Čestitajući čelnicima varaždinske<br />
županijske obrtničke komore<br />
na poduhvatu izgradnje Obrtničkog<br />
doma, gradonačelnik Čehok je istaknuo<br />
bogatu varaždinsku obrtničku<br />
i cehovsku tradiciju koja se i danas<br />
obogaćuje novim sadržajima<br />
primjerenim modernom obrtništvu,<br />
pri čemu je i te kako potrebna<br />
uzajamna suradnja.<br />
Novi Obrtnički dom otvorili su<br />
Mato Topić i Vladimir Habek<br />
– Suradnja Grada<br />
Varaždina s obrtnicima je<br />
dosad bila više nego primjerena<br />
i takva treba ostati nadalje jer<br />
bez međusobnog zajedništva nema<br />
napretka – rekao je Čehok.<br />
Značaj obrtništva istaknuo je i<br />
Darko Horvat, ravnatelj Uprave za<br />
obrt u Ministarstvu gospodarstva,<br />
koje je dosad za malo i srednje poduzetništvo<br />
plasiralo 340 milijuna<br />
kuna, od čega 39 milijuna u obrtništvo<br />
Varaždinske županije.<br />
Kako je obećao, u sljedećoj godini<br />
Ministarstvo će informatički opremiti<br />
novi varaždinski Obrtnički dom<br />
u cilju daljnje informatičke edukacije<br />
obrtnika.<br />
Obrtnički dom na simboličan su<br />
način otvorili Vladimir Habek i predsjednik<br />
HOK-a Mato Topić, koji je<br />
napomenuo da je njegovom izgradnjom,<br />
započetom prije tri godine,<br />
ostvaren veliki poduhvat za obrtništvo<br />
Varaždinske županije, značajan i<br />
za buduće generacije. Najavio je plasman<br />
sredstava od 12 milijuna kuna<br />
putem Obrtničke banke za obrtničke<br />
kredite pod povoljnim uvjetima kao<br />
pomoć obrtnicima u prevladavanju<br />
teškoga gospodarskog stanja.<br />
Nakon svečanosti otvaranja,<br />
upriličeno je razgledavanje prostorija<br />
Obrtničkog doma, a potom je za<br />
sve uzvanike u šatoru ispred novog<br />
objekta priređen domjenak.<br />
VIROVITICA<br />
X.<br />
VIROVITIČKO-PODRAVSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK VIROVITIČKO-<br />
PODRAVSKE ŽUPANIJE<br />
33000 VIROVITICA<br />
Pavla Radića 3<br />
Telefon:<br />
033/721 258<br />
Telefaks:<br />
033/726 028<br />
E-mail:<br />
ok.virovitica@hok.hr<br />
Web: www.okvpz.hr<br />
Predsjednik:<br />
Josip Novogradec<br />
Tajnik:<br />
Božidar Jeremić<br />
STRANICU PRIPREMILA:<br />
Katica Kovačević<br />
Još kao mala djevojčica brijala<br />
sam moga djeda i već tada znala<br />
što ću biti u životu. No u to sam<br />
vrijeme prvo morala završiti školu za<br />
brijača, a tek kasnije i školu za frizerku.<br />
Ta su dva zanata u mojoj obitelji i<br />
s mamine i s tatine strane već skoro<br />
sto godina – kaže Branka Đurđević,<br />
PRIZNANJE VIROVITIČKOJ FRIZERKI<br />
Branka čuva stogodišnju<br />
obiteljsku tradiciju<br />
Priznanje Branki Đurđević za<br />
40 godina rada u obrtništvu<br />
frizerka iz Virovitice, dobitnica priznanja<br />
za 40 godina rada u obrtništvu.<br />
• Hoće li netko od mlađih u obitelji<br />
nastaviti tradiciju?<br />
– Hoće, moja nećakinja, kćerka<br />
moga najmlađeg bratića, upravo<br />
uči zanat od mene – zadovoljna je<br />
Branka.<br />
Imam manje mušterija nego<br />
nekada. Nije mi ih uzeo »rad na<br />
crno« već su umrle. Pa ipak ja<br />
radim već 40 godina, no dolaze<br />
nove mušterije, a život ide dalje<br />
• Kako u današnjim uvjetima<br />
poslovanja spajate kraj s krajem?<br />
– Ne žalim se. Svoj zanat volim, a<br />
u poslu uvijek imate boljih i lošijih razdoblja.<br />
Imala sam ih i ja, no upornim<br />
radom, daleko dužim od osam sati<br />
dnevno, uspije se opstati. Ja sam sve<br />
svoje obveze, što se tiče posla i radnje,<br />
uvijek na vrijeme izvršavala.<br />
• Smeta li vam »rad na crno« koji<br />
je dosta prisutan u vašoj branši?<br />
– Moglo bi se tu reći puno toga,<br />
ali što to vrijedi, zato se ne žalim.<br />
Tako o svom poslu priča Branka<br />
koja u radnji ima naučnicu i pomoćnicu,<br />
a radit će, kaže, dok joj to Svevišnji<br />
dozvoli.<br />
DAN OBRTNIKA VIROVITICE<br />
Za rad i zasluge, članovima uručena priznanja<br />
Svečanom sjednicom Skupštine i podjelom priznanja<br />
i zahvalnica Udruženje obrtnika Virovitice obilježilo je<br />
svoj dan 22. rujna, kada je prije 235 godina utemeljena<br />
njihova udruga. Najsvečaniji dio sjednice odnosio se<br />
na dodjelu priznanja za dugogodišnji rad u obrtništvu.<br />
Za 10 godina rada priznanje je dobilo 11 obrtnika, za<br />
20 godina 5, za 35 godina Videc Leon, a za 40 godina<br />
rada u obrtništvu priznanje je primila Branka Đurđević,<br />
frizerka iz Virovitice. Posthumno su dodijeljena dva priznanja.<br />
Osim priznanja uručene su i tri zahvalnice za<br />
doprinos razvoju obrtništva i to Turističkoj zajednici grada<br />
Virovitice, Josipu Kaliniću i Nikoli Sajfertu.<br />
www.hok.hr<br />
VIROVITIČANI NA OBRTNIČKOM SAJMU ISTRE<br />
Potpisan Sporazum<br />
o prijateljstvu i suradnji<br />
Među događajima nakon<br />
otvorenja sajma, 8. listopada,<br />
za virovitičko-podravske<br />
obrtnike najvažniji se<br />
dogodio upravo na njihovom<br />
izložbenom prostoru gdje su<br />
predsjednici Obrtničke komore<br />
Istarske županije, Aldo<br />
Ukanović i Obrtničke komore<br />
Virovitičko-podravske županije,<br />
Josip Novogradec,<br />
potpisali Sporazum o suradnji.<br />
Svečanosti potpisivanja Svečano potpisivanje Sporazuma o suradnji<br />
sporazuma nazočili su tajnici<br />
i drugi komorski djelatnici, te članovi upravnih odbora obje komore,<br />
predsjednik HOK-a Mato Topić sa suradnicima, predstavnici Hrvatske<br />
gospodarske komore, Ministarstva gospodarstva i <strong>broj</strong>ni drugi gosti.<br />
Zadovoljstvo potpisom sporazuma izrazili su predsjednici obje komore<br />
naglašavajući da će koristi od povezivanja imati svi kako u gospodarskom,<br />
tako i u drugim oblicima života i rada. Predsjednik Hrvatske obrtničke<br />
komore, Mato Topić, je uz čestitke i pohvale promicanju suradnje<br />
među <strong>komora</strong>ma i regijama istaknuo da bi bilo dobro da se povežu sve<br />
kontinentalne i primorske komore jer će to pridonijeti ostvarivanju projekta<br />
»Spojimo zeleno i plavo«.<br />
Uručene svjedodžbe<br />
o pomoćničkom zvanju<br />
prostoru Industrijsko-obrtničke škole u Slatini održana je, sredinom listopada,<br />
mala svečanost dodjele svjedodžbi o pomoćničkom zvanju<br />
U<br />
svim učenicima trogodišnjeg obrazovanja za obrtnička zanimanja, koji su<br />
svoje obrazovanje završili u protekloj školskoj godini. Ukupno je svjedodžbe<br />
primilo 95 učenika među kojima:16 automehaničara, 12 frizera, 7 instalatera<br />
grijanja i klimatizacije, 14 krojača, 14 konobara,19 kuhara, 7 stolara<br />
i 6 vodoinstalatera.
ŽUPANIJE Obrtničke <strong>novine</strong> / veljača listopad 2009.<br />
19<br />
VUKOVAR<br />
XVI.<br />
VUKOVARSKO-SRIJEMSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK VUKOVARSKO-<br />
SRIJEMSKE ŽUPANIJE<br />
32100 VINKOVCI<br />
Ljudevita Gaja 17<br />
Telefon:<br />
032/333 304<br />
Telefaks:<br />
032/338 239<br />
E-mail:<br />
ok.vinkovci@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Ivan Klarić<br />
Tajnik:<br />
Đuro Kadoić<br />
STRANICU PRIPREMILA:<br />
Anica Fridl<br />
U<br />
2. ETNO SAJAM U VUKOVARU<br />
Predstavljeno bogatstvo<br />
različitosti<br />
organizaciji Gradskog poglavarstva,<br />
u Vukovaru je 10. i 11.<br />
listopada 2009. godine održan 2.<br />
etno sajam. U nekadašnjem Radničkom<br />
domu, u središtu grada,<br />
svoje je proizvode i usluge predstavilo<br />
70-ak izlagača tradicijskih<br />
obrta, rukotvorina, antikviteta, te<br />
proizvođača hrane i pića. Tijekom<br />
dvodnevnog sajma održavale su<br />
se i radionice tradicijskih zanata<br />
i rukotvorina. Drugoga dana sajma<br />
održan je i kulturno-umjetnički<br />
program pripadnika nacionalnih<br />
manjina. Pod nazivom »Bogatstvo<br />
različitosti«, predstavila su se<br />
vukovarska kulturno-umjetnička<br />
društva i udruge mađarske, rusinske,<br />
ukrajinske, njemačke, srpske<br />
te austrijske nacionalne manjine.<br />
NA OBRTNIČKOM SAJMU ISTRE<br />
Komori treća nagrada za<br />
najbolju prezentaciju<br />
S nagradom za sajamsku prezentaciju<br />
Premda je na Obrtničkom sajmu Istre, održanom u Puli od 8. do 11. listopada<br />
2009. g. sudjelovalo samo pet izlagača iz Obrtničke komore Vukovarsko-srijemske<br />
županije, čini se kako je njih petero dostojno zastupalo ovu<br />
komoru. Potvrđuje to činjenica da je Područna <strong>komora</strong> Vukovarsko-srijemske<br />
županije, osim priznanja<br />
za sudjelovanje na<br />
sajmu, koje su dobili<br />
svi izlagači, osvojila i<br />
treću nagradu za najbolju<br />
sajamsku prezentaciju.<br />
Stoga ovih<br />
pet izlagača zaslužuje<br />
da ih se još jednom<br />
na<strong>broj</strong>i: Tomislav Tomičić<br />
iz Vinkovaca,<br />
Ilija Jelović iz Županje,<br />
Damir Jarić iz Starih<br />
Mikanovaca, te Ljubica<br />
Brdar i Jure Rajković<br />
iz Vinkovaca.<br />
Talijanska<br />
moda iz<br />
Slavonije<br />
Kada je prije sedam i pol godina<br />
Ana Kožar kročila na stazu<br />
obrtništva, nije mogla ni zamisliti<br />
u kakav rizik se upušta. S obzirom<br />
na to da su Vinkovci bili jedan<br />
od jačih centara kožarske industrije<br />
u Hrvatskoj i kako je kao krojačica<br />
godinama radila u poznatoj tvornici<br />
»Đuro Salaj«, hrabro se odlučila za<br />
samostalnu djelatnost.<br />
Tvornica se zatvorila, Ana je ostala<br />
bez posla, a slučajno poznanstvo<br />
Sedam obrtnika<br />
nastupilo na MOS-u<br />
Na ovogodišnjem je MOS-u u Zagrebu svoj izložbeni<br />
prostor imala i Obrtnička <strong>komora</strong> Vukovarsko-srijemske<br />
županije. Na površini od 36 četvornih<br />
metara izlagalo je sedam obrtnika iz vinkovačkog i<br />
županjskog udruženja. Njihove prezentacije na sajmu<br />
izazvale su veliku pozornost posjetitelja.<br />
KOŽNA KONFEKCIJA »FASHION PELLE«<br />
Versace i Cavalli<br />
iz Vinkovaca<br />
s jednom Talijankom presudilo je u<br />
daljnjim planovima. S talijanskom<br />
tvrtkom sklopila je poslovni dogovor,<br />
oni su joj poslali šivaće strojeve<br />
i dobavljali kožu za proizvode, a<br />
investiciju vrijednu 150 tisuća eura<br />
djelomično je otplaćivala i proizvodima.<br />
Neko vrijeme je bilo posla na<br />
pretek, pa je Ana proširila djelatnost.<br />
Uz znatna vlastita sredstva,<br />
uzela je i kredit od 70 tisuća eura,<br />
te kupila stambeno-poslovni prostor<br />
te napravila halu u kojoj je sve<br />
do prošle godine radilo 50 djelatnica.<br />
Neko vrijeme su odolijevali<br />
krizi, no kada je poslovni partner u<br />
Italiji zatvorio tvornicu, smanjio se<br />
obim proizvodnje, pa je i Ana bila<br />
prisiljena smanjiti <strong>broj</strong> djelatnica<br />
kojih je sada 24. Tražeći izlaz, u<br />
Vukovaru je otvorila »Svijet mode«<br />
I dalje se u Aninoj radionici<br />
izrađuju modeli za modnu kuću<br />
Cavalli, unatoč smanjenim<br />
narudžbama, a Ana Kožar<br />
se nada da će kriza i recesija<br />
uskoro proći<br />
gdje četiri djelatnice obavljaju usluge<br />
popravaka kože, krzna i tekstila,<br />
izrađuju modele po mjeri, te<br />
same prodaju gotove modele koji<br />
su izloženi, jer je promet tako mali<br />
da se ne isplati uposliti djelatnicu<br />
za prodaju.<br />
Vukovarski prostor je realiziran<br />
sredstvima Fonda za obnovu i razvoj.<br />
U stalnom traženju novih rješenja<br />
u »Fashion pelleu« su počeli<br />
izrađivati i ženske torbice, no Ana je<br />
u stalnom strahu kako će podmiriti<br />
kredit, državu i djelatnice.<br />
Iločki obrtnici<br />
Tečaj informatike<br />
organizaciji Udruženja obrtnika Ilok, a uz pomoć<br />
sredstava Ministarstva gospodarstva,<br />
U<br />
obrtnici ovoga udruženja moći će se osposobiti za<br />
rad na računalima, što je u današnje vrijeme neophodno<br />
za svako poslovanje. Tečaj je organiziran u<br />
večernjim satima, a provodit će se u dvije grupe.<br />
ZADAR<br />
XIII.<br />
ZADARSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK ZADARSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
23000 ZADAR<br />
Široka ulica 1/III<br />
Telefon:<br />
023/319 224<br />
Telefaks:<br />
023/311 383<br />
E-mail:<br />
ok.zadar@hok.hr<br />
Web: www.obrtnicka-<strong>komora</strong>-zadar.hr<br />
Predsjednik:<br />
Eduard Vicković<br />
Tajnik:<br />
Ive Marin<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Damir Maričić<br />
<br />
Pad prometa od 11 posto<br />
Ostvareni ugostiteljski promet<br />
u drugom tromjesečju ove<br />
godine na području Hrvatske<br />
nominalno je za 5,4 posto manji<br />
nego u istom tromjesečju 2008.,<br />
no s obzirom na 3,8 postotni porast<br />
cijena ugostiteljskih usluga<br />
realno je manji za 8,9 posto, navodi<br />
DZS.<br />
Zadarsko ugostiteljstvo spada<br />
u važnije u zemlji, a zabilježilo<br />
je i jedan od većih padova u<br />
UGOSTITELJSKI PROMET<br />
deficitarna zanimanja<br />
zemlji od 10 posto. Zadarska je<br />
županija uvećala <strong>broj</strong> ugostiteljskih<br />
poslovnih jedinica u ovom<br />
razdoblju za čak 30 posto, a riječ<br />
je o širenju, ali i mnoštvu sezonskih<br />
obrta, odnosno lokala. S tim<br />
uvećanjem lokala i prihodom od<br />
203 milijuna kuna u drugom tromjesečju<br />
pad ugostitelja iznosio<br />
je čak 12 posto. U šest mjeseci je<br />
sa 296 milijuna prihod ugostitelja<br />
pao 11 posto.<br />
Stipendije za 37 učenika<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Zadarske županije na osnovi raspisanog natječaja za<br />
dodjelu stipendija učenicima deficitarnih obrtničkih zanimanja za šk. g.<br />
2009./2010. zaključila je natječaj te dodijelila stipendije za 37 učenika, odnosno<br />
26 učenika prvog razreda i 11 učenika drugog razreda, ovdašnjih srednjih<br />
škola koje obrazuju obrtnike. Nakon dva ponovljena natječaja za dodjelu<br />
stipendija učenicima deficitarnih zanimanja, Komisija za dodjelu stipendija<br />
zaključila je natječaje te je utvrdila da za prve razrede ima 26 zahtjeva, a za<br />
druge 11 zahtjeva. Prijedlog da učenici i prvog i drugog razreda dobiju iznos<br />
stipendije iste visine, odnosno 500 kuna, proizašao je iz situacije manjeg<br />
<strong>broj</strong>a zahtjeva. Prvotno<br />
je bilo planiralo da iznosi<br />
budu različiti, ali je odaziv<br />
na natječaj ispao manji<br />
od očekivanog. Prijedlog<br />
o dobitnicima stipendija<br />
i mjesečnom iznosu jednoglasno<br />
je prihvaćen na<br />
sjednici Upravnog odbora<br />
Obrtničke komore Zadarske<br />
županije te slijedi<br />
Većina stipendija za<br />
ugostiteljska zanimanja<br />
– kuhar i konobar<br />
postupak potpisivanja<br />
ugovora sa zakonskim zastupnikom<br />
stipendista.<br />
Trošak parkiranja na teretnim<br />
kolodvorima snosit će uvoznik,<br />
odnosno izvoznik robe<br />
– Nama je u Zadru problem Gaženica,<br />
ali niti Gaženica niti nitko<br />
drugi u Hrvatskoj, osim Jankomira,<br />
ni nema dokumentaciju za iznajmljivanje,<br />
odnosno rad kao propisno<br />
parkiranje. Mi smo godinu dana<br />
kontaktirali s nadležnima zbog naplate<br />
na nepropisnom mjestu. Zakon<br />
zabranjuje parkiranje ispod i<br />
iznad nadvožnjaka i kažnjava ga, a<br />
ovdje je parkiranje upravo pod njim.<br />
No u međuvremenu, nakon što su<br />
kolege u Europi riješili taj problem i<br />
ne snose naplatu parkiranja na carinskim<br />
parkiralištima, što je ispravno,<br />
jer tamo nismo svojom voljom,<br />
Zadarski obrtnici trgovci u trendu su koji pogađa cijelu<br />
Hrvatsku, odnosno ovog trenutka od oko 13.000<br />
zaposlenih u obrtu u Zadarskoj županiji, trgovina angažira<br />
2.000 do 2.200 (sezonalni utjecaj), koji su u svom<br />
opstanku sve ugroženiji. Prije dvije godine na približnom<br />
<strong>broj</strong>u zaposlenih u obrtništvu trgovina je angažirala<br />
2.500 do 2.600 osoba. U 2005. godini od tada nešto<br />
manje zaposlenih u obrtu i slobodnim zanimanjima<br />
(12.500) u trgovini je radilo 2.650.<br />
www.hok.hr<br />
NAPLATA CARINSKOG PARKIRANJA<br />
Zadarski prijevoznici<br />
ne plaćaju!<br />
naša se akcija<br />
usmjerila<br />
u tom<br />
pravcu zajedno<br />
s ko-<br />
Dragan Brzoja<br />
legama iz<br />
cijele zemlje. Pročelnik zadarske<br />
carinske ispostave je čak prvi u<br />
zemlji i dao naputak da parkirališni<br />
listić nije uvjet prihvaćanja carinske<br />
MUKE PO TRGOVCIMA<br />
Mali trgovci na udaru<br />
deklaracije na obradu. Datira još od<br />
15. rujna – kaže Dragan Brzoja.<br />
Trošak parkiranja na teretnim kolodvorima<br />
na kojima se carini roba<br />
snosit će uvoznik, odnosno izvoznik<br />
robe, a model naplate parkiranja<br />
utvrdit će otpremnici u suradnji s<br />
predstavnicima terminala, prijevoznika,<br />
Ministarstva mora, prometa i<br />
infrastrukture i Ministarstva financija.<br />
Možemo kazati da je u obrtničkim trgovačkim radnjama<br />
kroz manje od pet godina izgubljeno oko 600 radnih<br />
mjesta.<br />
Kod svojevremenih detaljnijih i studioznijih analiza<br />
kretanja istaknuto je nekoliko stvari koje bi koliko-toliko<br />
mogle pomoći ovdašnjim trgovcima obrtnicima u inače<br />
negativnoj budućnosti. Prije svega, računa se da će<br />
krajevi poput Zadarske županije malim trgovcima donijeti<br />
blagotvoran utjecaj turizma.
20 Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009.<br />
www.hok.hr
GASTRO & ENO<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009.<br />
21<br />
TURISTIČKA RUŽA VJETROVA<br />
Sezona – od euforije do omalovažavanja<br />
da doista teško mogu dokučiti tko je u konačnici<br />
u pravu.<br />
Takvoj javnoj zbrci u razmišljanju o sezoni<br />
dobrim dijelom »kumuju« i mediji koji sezonu i<br />
njezinu uspješnost tumače ovisno o tome tko im<br />
je sugovornik i što želi dokazati, pa se upinju istu<br />
činjenicu okretati i tumačiti na različite načine.<br />
U tome su im često pri ruci i sami ugostitelji,<br />
iznajmljivači, obrtnici svih uslužnih profila koji<br />
rade s turistima izravno ili posredno, a koji su također<br />
često kontradiktorni u svojim tvrdnjama i<br />
dokazivanjima.<br />
Posljednji primjer za to bilo je upiranje jednog<br />
dijela ugostitelja (Udruge restoratera) da dokaže<br />
članstvu i javnosti kako odgoda primjene Zakona<br />
o nepušenju nije u interesu svih iz te struke<br />
podjednako, i to baš u trenutku kada se javnosti<br />
činilo da su ugostitelji izborili nešto što se činilo<br />
nemogućim.<br />
Najgore od svega jest kada<br />
o nečijoj zaradi govore oni<br />
koji s njom nemaju baš<br />
nikakve veze, pa <strong>broj</strong>e tuđe<br />
novce, goste, potrošnju i<br />
daju senzacionalne izjave<br />
o tome koliko je zaradio –<br />
netko drugi... U tome smo<br />
poslu u Hrvatskoj pravi<br />
majstori, jer je nekako<br />
većini lakše baviti se tuđim,<br />
nego vlastitim poslom<br />
Isto tako dok su vlasnici kafića, barova, klubova<br />
i sličnih dokazivali da im je pad prometa i do<br />
30 posto zbog tog zakona, zadarska se zračna luka<br />
oglasila s podatkom kako su tamošnji ugostitelji<br />
zaradili rekordnih 308 milijuna kuna samo od putnika<br />
u niskotarifnim zrakoplovima!<br />
A odmah potom se oglasi Državni zavod za<br />
statistiku s podatkom da je u 13 od 21 županije<br />
zabilježen pad prometa u ugostiteljstvu, a u istoj<br />
toj zadarskoj regiji taj pad iznosi 10,7 posto!<br />
Dakle, s ocjenama polako, promišljeno i pametno.<br />
Nitko više nema živaca slušati svakidašnje jadikovke<br />
onih koji su ipak pristojno zaradili, a mogli<br />
su i više.<br />
No, još je manje strpljenja za sve one frustrirane<br />
»promatrače« tuđeg posla koji bi najradije<br />
da ni turizma, ni ugostiteljstva, ni turista uopće<br />
nema.<br />
Piše: Ružica Mikačić,<br />
novinarka Slobodne Dalmacije<br />
Kada se s prvim jesenskim kišama počne podvlačiti<br />
crta pod učinak turističke sezone, najvažnije<br />
je koliko je ostalo u blagajnama svih<br />
onih koji su se turizmom bavili.<br />
Jer, zarada je ono radi čega se taj posao i radi, pa<br />
je pravi rezultat sezone zapravo ono što pokazuju noćenja<br />
turista u svim smještajnim objektima, a u ugostiteljskim<br />
uslugama ono što je konzumirano i naplaćeno.<br />
I u tome ne može i ne smije biti euforije jer se radi<br />
o egzaktnim podacima kojima ne treba ni dodavanje<br />
kako bi bili ljepši, ali ni omalovažavanje, kako bi se<br />
umanjila važnost tog posla.<br />
A u Hrvatskoj kao da bez tih dviju potpuno nepotrebnih<br />
emocija ne može proći ni jedan kraj ljeta, kada<br />
se u analize bez valjanih argumenata počnu upuštati<br />
svi oni promatrači turističke sezone kojima je osobni<br />
dojam ključni dokaz svake teze koju brane.<br />
Dolazi se tako do euforičnih konstatacija kako je<br />
sezona bila najbolja moguća, sudeći po gužvi na plažama<br />
ili trgovima, brodovima u luci, kolonama na cestama,<br />
noćnim provodima (?!).<br />
S druge, pak, strane, čuje se gunđanje onih koji su<br />
blagodati takve sezone trebali osjetiti na zaradi, ali<br />
nisu u tolikoj mjeri da bi i sami potvrdili tezu o odličnom<br />
ljetnom poslu, pa s pravom negoduju.<br />
A najgore od svega jest kada o nečijoj zaradi govore<br />
oni koji s njom nemaju baš nikakve veze, pa <strong>broj</strong>e<br />
tuđe novce, goste, potrošnju i daju senzacionalne izjave<br />
o tome koliko je zaradio – netko drugi...<br />
U tome smo poslu u Hrvatskoj pravi majstori jer<br />
je nekako većini lakše baviti se tuđim, nego vlastitim<br />
poslom. Tako o zaradi ugostitelja najčešće govore<br />
zdravstveni radnici, direktori zračnih luka, trgovci i<br />
drugi. Istovremeno, o hotelskom biznisu sve znaju<br />
automehaničari, prodavači sladoleda i iznajmljivači<br />
ležaljki na plažama.<br />
O ukupnom, pak, turističkom kretanju, sezoni, dolascima<br />
i potrošnji, najglasniji su – sociolozi, povjesničari<br />
umjetnosti i političari.<br />
I nakon svega toga prosječan građanin treba se odlučiti<br />
kome vjerovati i tko je u pravu kad govori o<br />
(ne)uspješnosti sezone?<br />
Toliko ih se zasipa poluinformacijama sa svih strana,<br />
svjesno ili nesvjesno krivo tumačenim podacima<br />
www.hok.hr
22 Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009. SAJMOVI<br />
VODIČ ZA SAJMOVE<br />
Treba li nam hostesa<br />
na štandu?<br />
Darko Prister<br />
Osoblje na štandu treba biti<br />
primjereno odjeveno. Prilikom<br />
izbora odjeće posebno treba<br />
voditi računa o sljedećem:<br />
odjeća treba biti decentna – pozornost<br />
treba privući proizvod, a<br />
ne mi<br />
obuća i odjeća trebaju biti klasičnog<br />
kroja<br />
odjeća mora biti takva da se u njoj<br />
ugodno osjećamo<br />
po mogućnosti na štandu treba<br />
imati rezervnu obuću, kako bi je<br />
mogli mijenjati s obzirom na to da<br />
čitav dan stojimo<br />
na odjeći svakako trebamo nositi<br />
bedž sa svojim imenom i imenom<br />
onoga koga predstavljamo<br />
određene proizvode najbolje reklamiraju<br />
kostimirane hostese ili<br />
osobe prerušene u interesantne<br />
likove.<br />
Hostesa – domaćica na<br />
štandu?<br />
Izbor hostese također je jedan od<br />
faktora koji pridonosi cjelokupnom<br />
dojmu našeg nastupu na sajmu. Izlagač<br />
treba jasno upoznati domaćicu<br />
s poslovima koje treba obavljati na<br />
štandu. Na što treba obratiti pozornost<br />
prilikom angažiranja hostese za<br />
štand:<br />
Štand u inozemstvu<br />
hostesu možemo angažirati preko<br />
sajma vodeći računa da govori i<br />
naš jezik, zbog lakše komunikacije<br />
s nama, te da u slučaju gužve<br />
na štandu pomogne u komunikaciji<br />
sa zainteresiranim stranim posjetiteljima<br />
možemo povesti našu domaćicu<br />
za koju trebamo osigurati smještaj<br />
i platiti joj ostale troškove<br />
(smještaj, putni troškovi, dnevnice).<br />
Za štand u zemlji hostesu možemo<br />
angažirati:<br />
preko sajma<br />
preko studentskog servisa<br />
poznatu hostesu koja inače radi<br />
kod nas za vrijeme sajma.<br />
Poslovi hostese:<br />
održava čistoću na štandu<br />
brine se oko potrebne količine reprezentacije<br />
na štandu<br />
ugošćuje goste na štandu<br />
vodi brigu oko promotivnih materijala<br />
– nadopunjuje materijale na<br />
policama<br />
daje osnovne informacije o izlagačima.<br />
Izbor dobre hostese bitno olakšava<br />
posao izlagaču.<br />
Kako spriječiti otuđenje osobnih<br />
stvari i robe sa štanda?<br />
Prilikom pripremanja nastupa na<br />
sajmu, treba voditi računa da se na<br />
sajmu često otuđuju stvari, bilo osobne<br />
bilo proizvodi koje izlažemo. Mogućnost<br />
otuđenja stvari svest ćemo na<br />
minimum tako da unaprijed poduzmemo<br />
neke mjere. Kako bismo spriječili<br />
otuđenje osobnih stvari – dokumenata,<br />
novaca, mobitela i slično, potrebno je:<br />
s izvođačem štanda dogovoriti<br />
postavu namještaja / ormarića<br />
koji ima bravu i ključ<br />
imati priručnu torbicu koju nosimo<br />
oko pojasa za dokumente,<br />
ključeve, novce<br />
zadužiti domaćicu da priručnu kuhinju<br />
u kojoj se nalaze naše osobne<br />
stvari zaključava kada nije u njoj.<br />
Kako bi spriječili otuđenje<br />
izložaka potrebno je:<br />
sa izvođačem štanda dogovoriti vitrine<br />
sa ključevima (ako se radi o<br />
sitnijim vrjednijim predmetima)<br />
na kraju radnog dana sajma vrjednije<br />
(lakše i manje) eksponate staviti<br />
u prostoriju koju zaključavamo.<br />
MEĐUNARODNI JESENSKI SAJAM U GRAZU<br />
Tradicija izlaganja<br />
duga 15 godina<br />
N. Klapčić, S. Tomić<br />
Među 480 izlagača iz 12 zemalja,<br />
koji su od 26. rujna do 4.<br />
listopada 2009. godine nastupili<br />
na 103. međunarodnom jesenskom<br />
sajmu u Grazu HERBSTMESSE 2009.,<br />
u organizaciji Hrvatske obrtničke komore<br />
na zajedničkom štandu predstavilo se<br />
i osam hrvatskih obrtnika, od kojih tri po<br />
prvi put. U Grazu su nastupili obrti koji<br />
se bave proizvodnjom zlatnog i srebrnog<br />
nakita, unikatnog namještaja i stubišta<br />
te opremanjem interijera u drvu, proizvodnjom<br />
i servisiranjem automatskih i<br />
poluautomatskih strojeva za pakiranje i<br />
zamatanje, pružanjem usluga pakiranja,<br />
izradom namještaja po mjeri, građevne<br />
stolarije, namještaja, stepenica i uređenjem<br />
stambenog i poslovnog prostora<br />
po mjeri na specifičan obrtnički način,<br />
proizvodnjom i plastifikacijom metalnih<br />
proizvoda, obradom metala po narudžbi<br />
kupaca, izradom suvenira-unikata i<br />
umjetničke i uporabne keramike te produkcijom<br />
proizvoda od lijevanih obojenih<br />
metala uz strojnu obradu (umjet-<br />
okviru Međunarodnog jesenskog sajma u Grazu,<br />
U Vlada Pokrajine Štajerske i Hrvatsko-austrijska trgovinska<br />
<strong>komora</strong> iz Graza, 29. rujna organizirale su Dan<br />
Hrvatske, tradicionalnu gospodarsku manifestaciju koja<br />
okuplja gospodarstvenike te predstavnike gospodarskog<br />
i političkog života RH i Pokrajine Štajerske. Ove godine<br />
Dan Hrvatske održan je pod pokroviteljstvom Ministarstva<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva RH. O izazovima<br />
hrvatskog obrtništva u vrijeme gospodarske krize govorio<br />
je predsjednik Hrvatske obrtničke komore Mato Topić,<br />
koji je i potpredsjednik Hrvatsko-austrijske trgovinnički<br />
i industrijski odljevci). I turističke<br />
usluge hrvatskih izlagača ovog su puta<br />
bile zastupljene, kao i obrtničko zadrugarstvo<br />
s proizvodima vezanim uz svoje<br />
članove metalce koji proizvode dijelove<br />
i komponente za automobilsku i tekstilnu<br />
industriju, ugostitelje, plastičare itd.<br />
Ovogodišnji izlagači bili su: »Zlatarna<br />
Križek« iz Velike Gorice, »Notos« iz<br />
Bestovja, »DUNI ljevaonica obojenih<br />
metala« iz Kumrovca, »PNEO« iz Svetog<br />
Ivana Zeline, »PROMEGA – metaloprerađivačka<br />
i trgovačka radnja« iz<br />
Radoboja, »Atelier Varga« iz Zlatara,<br />
»Hrvatski savez obrtničkih zadruga«<br />
i »Milenij Hoteli« d.o.o. iz Opatije.<br />
Dan Hrvatske<br />
ske komore. On je tom prilikom, među ostalim, istaknuo,<br />
kako osim povećanja <strong>broj</strong>a obrta s blokiranim računima,<br />
obrtnike zabrinjava i nelojalna konkurencija te je <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong> posebno zainteresirana za pravnu<br />
i zakonodavnu pomoć koju im u tom smislu mogu pružiti<br />
razvijene ekonomije, poput austrijske. Kao odgovor na<br />
poteškoće hrvatskog obrtništva u vrijeme gospodarske<br />
krize, kazao je Topić, HOK zagovara intenzivnije državne<br />
potpore za otvaranje novih obrta i radnih mjesta u njima,<br />
kao i olakšavanje pristupa kapitalu te pomoć obrtnicima<br />
koje je pogodila kriza. Državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva Miljenko Pavlaković<br />
je kazao da je za ovu godinu kroz programe podrške<br />
obrtništvu i malom poduzetništvu osigurano više od 340<br />
milijuna kuna, kao i da se za 2010. godinu planira da taj<br />
iznos ostane barem na istoj razini ili da se poveća, ako<br />
bude mogućnosti. Predsjednik Hrvatsko-austrijske trgovinske<br />
komore Markus Mair izrazio je pak uvjerenje da<br />
će <strong>Hrvatska</strong> u iduće dvije do tri godine postati članica EU<br />
u čemu će imati punu podršku Austrije.<br />
<br />
NAJAVLJUJEMO<br />
Četiri Münchenska sajma u 2010.<br />
GHM – zastupstvo münchenskog sajma i Belimpex, kao njihov partner u Hrvatskoj,<br />
prezentirali su danas u suradnji sa HOK-om četiri njemačka sajma koja<br />
će se održati u prvoj polovini 2010. godine (münchenske sajmove IHM – međunarodni<br />
sajam obrta, OPTI – sajam optike te FAF – sajam bojenja, fasada i završnih<br />
radova te DACH + HOLZ – kölnski sajam krovova i drva). Premda ni 2010.<br />
godina neće biti ekonomski laka, možda čak i teža nego ova godina, Ministarstvo<br />
gospodarstva rada i poduzetništva (MINGORP) podupirat će nastup hrvatskih<br />
obrtnika i poduzetnika na sajmovima u inozemstvu, naglasio je pozdravivši predstavnike<br />
GHM-a, Belimpexa, HOK-a, područnih obrtničkih <strong>komora</strong>, udruženja<br />
obrtnika i medija, ravnatelj Uprave za obrt MINGORP-a Darko Horvat. Za hrvatske<br />
obrtnike posebno je značajan IHM – međunarodni sajam obrta koji se u dva<br />
svoja dijela (IHM – PROFI i IHM PRIVAT) održava od 3. do 7., odnosno 3. – 9.<br />
ožujka. Potpredsjednik HOK-a Željko Vrbanus najavio je nastup hrvatskih obrtnika<br />
i na ovom sajmu, istaknuvši da HOK već gotovo dva desetljeća organizira i<br />
financijski podupire nastup hrvatskih obrtnika na IHM-u, kojega je prošle godine<br />
posjetilo oko 170.000 posjetitelja, od čega 73.000 poslovnih i stručnih. Hrvatski<br />
izlagači, obrtnici i poduzetnici nama su u Bavarskoj i Njemačkoj posebno značajni<br />
jer preko njih otvaramo vrata jugoistočne Europe, rekao je predstavljajući sajmove<br />
direktor projekta IHM Siegbert Heiber uz Belimpexove direktore Antona i<br />
Tončija Belana. OPTI – sajam optike održava se u Münchenu 15. – 17. siječnja,<br />
FAF – sajam bojenja, fasada i završnih radova je 24. – 27. ožujka, dok je DACH<br />
+ HOLZ – sajam krovova<br />
i drva 24. – 27.<br />
veljače u Kölnu.<br />
Kroz većinu ovih<br />
sajmova provlači se<br />
tema energetske učinkovitosti,<br />
modernizacije<br />
i opskrbe, a za<br />
sva pitanja oko danas<br />
predstavljanih njemačkih<br />
sajmova zainteresirani<br />
se mogu<br />
javiti Belimpexu na<br />
office@belimpex.hr.<br />
OBRTNICI NA SAJMU ZEPS 2009<br />
U Zenici završena ovogodišnja<br />
sajamska sezona<br />
D. Prister, S. Tomić<br />
Nastup na ZEPS-u označio je<br />
završetak ovogodišnje sezone organizacije<br />
zajedničkih izložbi pod<br />
okriljem HOK-a na međunarodnim<br />
obrtničkim sajmovima, koja je započela<br />
u ožujku sa Münchenskim<br />
obrtničkim sajmom. Obrtnici su<br />
u travnju izlagali na Međunarodnom<br />
gospodarskom sajmu u Mostaru,<br />
u svibnju na Sajmu tehnike<br />
u Beogradu te na Međunarodnom<br />
poljoprivrednom sajmu u Novom<br />
Sadu, a u rujnu na Međunarodnom<br />
obrtničkom sajmu u Celju,<br />
Međunarodnom obrtničkom sajmu<br />
u Zagrebu te na Jesenskom<br />
međunarodnom sajmu u Grazu.<br />
www.hok.hr<br />
Generalnom bosanskohercegovačkom<br />
općem sajmu ZEPS 2009<br />
(Zenica, BiH), koji se održavao<br />
od 6. do 11. listopada 2009. godine, osmu<br />
godinu za redom na zajedničkoj izložbi<br />
izlagali su hrvatski obrtnici u organizaciji<br />
Hrvatske obrtničke komore, koja im je<br />
sufinancirala 50 posto troškova nastupa.<br />
U paviljonu B, na izložbenom prostoru<br />
površine 56 m 2 , ove godine nastupilo je<br />
sedam izlagača, koji su predstavili svoje<br />
proizvode i usluge iz raznih djelatnosti:<br />
proizvodnja televizijskih antena i antenske<br />
opreme; proizvodnja CNC strojeva;<br />
izrada ovjesa uličnih javnih rasvjeta,<br />
proizvodnja poljoprivrednog alata, opreme<br />
za mjerenje, regulaciju i procesno<br />
upravljanje u industriji, zatim proizvodnja<br />
opreme za profesionalnu uporabu u<br />
ugostiteljstvu, trgovini i zdravstvu; završni<br />
radovi u građevinarstvu te prijevoz<br />
robe i organizacija prijevoza robe u domaćem<br />
i međunarodnom prometu.<br />
Među sedam ovogodišnjih izlagača tri<br />
su bila nova: MKE iz Svetog Ivana Zeline,<br />
vlasnika Marija Koščeca, s proizvodima<br />
antenskog sustava; CNC TEH iz<br />
Zagreba, vlasnika Željka Košeka, s CNC<br />
TEH strojevima i AGIT d.o.o. iz Zagreba,<br />
koji je nudio usluge prijevoza robe.<br />
Na ZEPS-u su ponovo nastupili: PRO-<br />
MEGA iz Radoboja, vlasnika Marija<br />
Kiseljaka, koji je predstavio ormariće za<br />
protupožarne aparate, metalne nosače te<br />
ukrasne svjetiljke i šipke; ELEKTRON<br />
iz Stubičkih Toplica, vlasnika Ivana Sokača,<br />
s opremom za mjerenje, regulaciju<br />
i procesno upravljanje u industriji; KUP<br />
iz Kaštel Lukšića, vlasnika Željka Rimca,<br />
s uzorcima PVC vratašca, rozetama i<br />
rasvjetnim tijelima; PEGAZ iz Slavonskog<br />
Broda, vlasnika Darija Turčinovića,<br />
sa specijaliziranom plinskom ugostiteljskom<br />
opremom. U okviru ZEPS-a održan<br />
je i sajam ZEPS Intermetal, na kojem<br />
je obrt MKE osvojio priznanje stručnog<br />
žirija za proizvod.
SAJMOVI<br />
12. OBRTNIČKI SAJAM ISTRE<br />
Predstavljeno 118 obrta<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009.<br />
23<br />
Na ovogodišnjem<br />
12. obrtničkom sajmu<br />
Istre u Puli, okupilo<br />
se čak 187 izlagača<br />
iz Hrvatske, Italije i<br />
Slovenije<br />
Na 12. obrtničkom sajmu Istre,<br />
koji se održavao u Puli od 8. do<br />
11. listopada svoje je proizvode<br />
predstavilo ukupno 187 izlagača:<br />
118 obrta, 27 poduzeća, 24 komore i<br />
udruženja, deset inovatora, tri škole<br />
te 12 izlagača iz drugih kategorija na<br />
površini od dvije tisuće četvornih metara<br />
natkrivenog i oko 600 četvornih<br />
metara otvorenog izložbenog prostora.<br />
U ime pokrovitelja sajma, Ministarstva<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva, ravnatelj<br />
Uprave za obrt Darko Horvat na<br />
svečanosti otvaranja kazao je kako je na<br />
gospodarstvenicima i obrtnicima u ovo<br />
»turbulentno gospodarsko vrijeme« da<br />
osmisle i projekte i načine kako se iz<br />
gospodarske krize što lakše i što bezbolnije<br />
izvući. Predsjednik Hrvatske<br />
obrtničke komore Mato Topić istaknuo<br />
je značaj ovog sajma za male i srednje<br />
poduzetnike dodavši kako je ovaj sajam<br />
postao prepoznatljiv brend ovog područja<br />
po pitanju poduzetništva. Prema<br />
njegovim riječima, veliki je uspjeh činjenica<br />
što u ovoj krizi sajam nije smanjio<br />
<strong>broj</strong> izlagača, a što je znak, kako je<br />
rekao, »da su poduzetnici žilavi i da će<br />
se i dalje održati«. Nakon otvaranja sajma<br />
potpisani su sporazumi o suradnji između<br />
Udruženja obrtnika Poreč i Udruženja<br />
trgovaca grada Zagreba te između<br />
Obrtničke komore Istarske i obrtničkih<br />
<strong>komora</strong> Virovitičko-podravske odnosno<br />
Zagrebačke županije.<br />
Tijekom sajma, komisija u sastavu<br />
Aldo Ukanović, predsjednik i članovi<br />
Loredana Krbavčić i Vladimir Antolović,<br />
dodijelila je priznanja za uspješnu<br />
sajamsku prezentaciju: VETRO MIANI,<br />
Čavle, vlasnice Emine Miani, HEKIĆ,<br />
bravarska radionica, Sv. Petar u Šumi,<br />
vlasnika Valtera Hekića, i Obrtnička <strong>komora</strong><br />
Vukovarsko-srijemske županije,<br />
Vinkovci. Dobitnik priznanja za oblikovanje<br />
proizvoda je Bezak, stolarski<br />
obrt, Žminj, vlasnika Eduarda Žufića.<br />
Najboljim proizvodima Sajma proglašeni<br />
su: BETONCOMERCE, Tinjan, vlasnika<br />
Jove Bukvića, AMETIST, Sveta<br />
Nedjelja, vlasnice Sandre Grabovec, za<br />
proizvode umjetničkog obrta – lutaka i<br />
nakita i PRESTIGE d.o.o., Pula, vlasnika<br />
Darka Špelića za mirisne granule za<br />
usisivače.<br />
Od proizvođača sirovina do uglednog proizvođača gotovih proizvoda<br />
Blaženka s kćeri i majkom na pulskom sajmu<br />
Nekići osvajaju medalje gdje god da se<br />
pojave, a u samo dvije godine zablistali su<br />
brončanim, srebrnim i zlatnim sjajem<br />
Blaženku Sekulić-Nekić iz OPG-a Nekić Orahovica<br />
zatekli smo na izložbenom prostoru<br />
POK-a Virovitica gdje je zajedno s još deset<br />
obrtnika izlagala svoje proizvode na ovogodišnjem<br />
12. obrtničkom sajmu Istre u Puli. U samo<br />
dvije godine, koliko se pojavljuje na sajmovima<br />
i izložbama, Blaženka je pomrsila račune <strong>broj</strong>nim<br />
poznatim i priznatim proizvođačima slatkih<br />
delicija uzevši im medalje koje su očekivali.<br />
Zamolili smo Blaženku da nam ispriča kako se<br />
to dogodilo?<br />
– Imamo plantažu od 90 stabala višanja i<br />
da bismo mogli legalno prodavati urod otkupljivaču,<br />
tvrtki Voće Orahovica, morali smo se<br />
2003. registrirati kao OPG. No otkupna cijena<br />
višnje se s vremenom snižavala, pa smo, kako<br />
bismo opstali, počeli s preradom. U početku<br />
sam pravila sokove, kompote i drugo, prerađivala<br />
sam zapravo sve što smo uzgajali na našoj<br />
zemlji u zimnicu. Ono što je nama tada bilo<br />
višak poklanjala sam drugima za najrazličitije<br />
prigode i upravo su ti ljudi, rođaci i prijatelji bili<br />
moji kritičari i ocjenjivači. Hvalili su moje proizvode<br />
tako da sam iskoristila jedan natječaj za<br />
ocjenu pekmeza i prijavila se kako bih saznala<br />
jesu li moji pekmezi, koje svi hvale, priznati i od<br />
struke, profesionalaca. Bila sam ugodno iznenađena<br />
kad su stigli rezultati. Dobila sam dvije<br />
medalje, srebrnu za pekmez od šipka i brončanu<br />
za pekmez od žutih šljiva, a ocjenjivanje je<br />
provedeno u sklopu Drugog festivala pekmeza,<br />
džema i marmelade održanog početkom<br />
listopada prošle godine u Dubrovniku.<br />
Nakon bronce i srebra uslijedilo je i zlato,<br />
i to na međunarodnom ocjenjivanju?<br />
– Da, početkom travnja ove godine održan<br />
je u Opatiji međunarodni kongres i izložba<br />
ECO WORLD FEST na kojemu je OPG Nekić dobilo<br />
zlatnu medalju za »Pire od jabuke s cimetom«.<br />
To iznimno ohrabruje i daje poticaje za<br />
još bolji rad jer konkurencija je bila jako velika,<br />
116 proizvoda od 26 proizvođača iz Hrvatske,<br />
Italije, Srbije i Rusije.<br />
Osim zlata, ove smo godine dobili i broncu<br />
za pekmez od marelice (prije nekoliko dana,<br />
3. listopada) na Trećem festivalu pekmeza,<br />
džema i marmelade u Dubrovniku. Iskreno se<br />
nadam da će se uspjesi nastaviti nizati i dalje.<br />
Sljedeći sajam na koji idemo je u Zagrebu, Hrvatski<br />
suvenir, a prvi u 2010. godini, naš sajam,<br />
Viroexpo u Virovitici.<br />
Tko vam pomaže, koliko vas na imanju<br />
radi?<br />
– Suprug je nositelj imanja, ja sam radnik, a<br />
tu je i kći, koja je doduše još malena, ali pomaže<br />
koliko može. Kad treba pomažu i roditelji i<br />
rođaci i prijatelji. (K. K.)<br />
www.hok.hr
24 Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009. OBRAZOVANJE<br />
IPA PROGRAM<br />
Informativne<br />
radionice o razvoju<br />
ljudskih potencijala<br />
ANALIZA UPISA U PROGRAME ZA OBRTNIČKA ZANIMANJA I TRŽIŠTE RADA<br />
Bolji odaziv za<br />
deficitarna zanimanja<br />
u većini županija<br />
Mirela Franović, prof.<br />
Agencija za strukovno obrazovanje,<br />
Odjel za financiranje i<br />
ugovaranje IPA programa (DEFCO),<br />
održala je 28. i 29. rujna u Ministarstvu<br />
znanosti, obrazovanja i športa<br />
informativne radionice (info-dane)<br />
za grant-shemu »Implementacija<br />
novih kurikuluma«, EuropeAid/128900/M/ACT/HR,<br />
pod prioritetom<br />
3, mjera 3.1, operacija 3.1.3, u<br />
sklopu 4. komponente IPA programa<br />
– Razvoj ljudskih potencijala.<br />
IPA program je Instrument pretpristupne<br />
pomoći (engl. Instrument<br />
for Pre-Accession Assistance) za<br />
razdoblje od 2007. do 2013. godine<br />
koji zamjenjuje dosadašnje programe<br />
CARDS, Phare, ISPA i SAPARD.<br />
Osnovni ciljevi ovog programa su<br />
pomoć u izgradnji institucija i vladavine<br />
prava, ljudskih prava, uključujući<br />
i temeljna prava, prava manjina,<br />
jednakost spolova i nediskriminaciju,<br />
administrativne i ekonomske reforme,<br />
ekonomski i društveni razvoj,<br />
pomirenje i rekonstrukciju te regionalnu<br />
i prekograničnu suradnju. Program<br />
podupire i izgradnju institucionalnih<br />
sposobnosti u pripremama za<br />
korištenje fondova koji će Hrvatskoj<br />
biti na raspolaganju kao državi članici<br />
Unije (strukturni fondovi i Kohezijski<br />
fond).<br />
Program IPA ima ukupno<br />
pet komponenti:<br />
1. Pomoć u tranziciji i izgradnja<br />
institucija<br />
2. Prekogranična suradnja<br />
3. Regionalni razvoj<br />
4. Razvoj ljudskih potencijala<br />
5. Ruralni razvoj.<br />
U Hrvatskoj je ugovaračko tijelo<br />
za IPA program Agencija za<br />
strukovno obrazovanje, Odjel za<br />
financiranje i ugovaranje IPA programa<br />
(ASO DEFCO). U okviru<br />
održanih informativnih radionica<br />
predstavljen je opći pregled uloga<br />
i odgovornosti operativne strukture<br />
za 4. komponentu IPA-e. Predstavnici<br />
Odjela za financiranje i ugovaranje<br />
IPA programa predstavili su<br />
ciljeve i prioritete ove grant sheme<br />
te prihvatljive aktivnosti i akcije.<br />
Detaljno je predstavljen vremenski<br />
slijed aktivnosti kod pripreme i<br />
predaje prijedloga projekta, kriteriji<br />
prihvatljivosti i sekundarna nabava.<br />
Predstavnici Agencije dali su i<br />
važne savjete o izvješćivanju i pravilima<br />
vidljivosti, te savjete i preporuke<br />
za uspjeh. Posebno je naglašeno<br />
kako je za provedbu projekata<br />
potrebno osigurati odvojen računovodstveni<br />
sustav koji je transparentan<br />
i lako provjerljiv u slučaju revizije.<br />
Svu je dokumentaciju potrebno<br />
čuvati sedam godina nakon završne<br />
isplate. Službeni jezik projekata je<br />
engleski, te se u proračunu ne mogu<br />
predvidjeti troškovi prijevoda prijedloga<br />
projekta ni kasnijih izvješća<br />
tijekom provedbe projekata.<br />
U okviru prvog dana radionice<br />
predstavljen je i primjer dobre prakse.<br />
Radi se o Poljoprivrednoj školi<br />
iz Zagreba koja je uspješno provela<br />
projekt »Agroturistički edukativni<br />
poligon – hrvatski model«<br />
financiran iz programa potpore EU<br />
CARDS 2003. Predstavnici škole<br />
su detaljno opisali način pripreme i<br />
provedbe navedenog projekta.<br />
Drugi dan radionice bio je posvećen<br />
predstavljanju obrasca za<br />
prijavu projekta, logičke matrice i<br />
proračuna. Nakon iscrpnog informiranja<br />
sudionici su pristupili praktičnoj<br />
izradi prijedloga projekata, a<br />
zatim te prijedloge prokomentirali s<br />
trenerom, koji je bio zasut <strong>broj</strong>nim<br />
pitanjima.<br />
Detaljnije informacije o prihvatljivim<br />
aplikantima i aktivnostima<br />
nalaze se na stranicama Odjela za<br />
financiranje i ugovaranje IPA programa<br />
http://www.aso.hr/defco/<br />
Upis u zanimanja<br />
alatničara,<br />
autolakirera, brodskog<br />
mehaničara, pedikera,<br />
stolara, instalatera<br />
sustava vode, plina,<br />
grijanja i hlađenja i<br />
automehatroničara<br />
i zlatara porastao je<br />
od 40 do 100% i više<br />
u odnosu na prošlu<br />
godinu<br />
mr. sc. Olga Lui<br />
U<br />
Republici Hrvatskoj, kao i u zemljama<br />
Europske unije, većina<br />
se građana obrazuje u sustavu<br />
strukovnog obrazovanja. Postojeći sustav<br />
strukovnog odgoja i obrazovanja<br />
obuhvaća 70,9% ukupne srednjoškolske<br />
populacije, odnosno 135.930 učenika u<br />
290 škola. Prema podacima Hrvatskog<br />
zavoda za zapošljavanje iz rujna 2009.<br />
g., nezaposlenost u kolovozu iste godine<br />
povećala se za 1% u odnosu na prethodni<br />
mjesec, a za 14,4% u usporedbi s<br />
istim mjesecom prethodne godine. Na<br />
Zavodu za zapošljavanje u kolovozu<br />
je evidentirano 251.005 nezaposlenih<br />
osoba. Od siječnja do kolovoza 2009.<br />
g. prosječno je evidentirano mjesečno<br />
256.394 nezaposlene osobe. Struktura<br />
nezaposlenih s obzirom na spol je<br />
58,9% žena prema 40,1% nezaposlenih<br />
muškaraca. U evidentiranoj nezaposlenosti<br />
prevladavaju osobe sa završenom<br />
trogodišnjom školom za zanimanja, kojih<br />
je u kolovozu 2009. g. bilo 85.770,<br />
odnosno 34,2%. Iza toga slijede osobe<br />
sa završenom 4-godišnjom školom i<br />
gimnazijama. Najmanje je nezaposlenih<br />
osoba sa završenim visokoškolskim<br />
Broj planiranih/ostvarenih upisa<br />
16.000<br />
14.000<br />
12.000<br />
10.000<br />
8.000<br />
6.000<br />
4.000<br />
2.000<br />
0<br />
obrazovanjem. Također je vidljiv nerazmjer<br />
između ponude i potražnje radnih<br />
mjesta za trogodišnja zanimanja s liste<br />
vezanih obrta. Broj prijavljenih slobodnih<br />
radnih mjesta je za sva zanimanja<br />
mali, dok je <strong>broj</strong> nezaposlenih osoba u<br />
istim zanimanjima znatno veći, ponekad<br />
čak i 30 puta. Djelomično je to posljedica<br />
toga što poslodavci nisu obavezni<br />
prijaviti potrebu za radnom snagom, pa<br />
Zavod za zapošljavanje ne može iskazati<br />
točne podatke.<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> kao nositelj<br />
javnih ovlasti u ovom području zalaže<br />
se da unatoč nepostojećim projekcijama<br />
razvoja gospodarstva osigura dovoljan<br />
<strong>broj</strong> mladih ljudi u obrtničkim zanimanjima<br />
koji mogu pridonijeti održivom<br />
razvoju gospodarstva i podići kvalitetu<br />
proizvoda i usluga na razinu dostojnu<br />
konkurentnosti. Kako bi osigurala što<br />
bolji upis mladih ljudi u obrtnička zanimanja,<br />
Komora je u ovoj godini promijenila<br />
oblik i sadržaj svojih promotivnih<br />
aktivnosti i spustila ih na regionalnu razinu.<br />
Sve područne obrtničke komore u<br />
suradnji s ostalim dionicima zainteresiranim<br />
za razvoj školstva u regijama promovirale<br />
su upise u obrtnička zanimanja<br />
na gotovo isti način. Upisi pokazuju da<br />
je situacija ove godine u većini županija<br />
za deficitarna zanimanja bolja nego što<br />
je bila u 2008. g. Tako, primjerice, upis<br />
u zanimanja poput alatničara, autolakirera,<br />
brodskog mehaničara, pedikera,<br />
stolara, instalatera sustava vode, plina,<br />
grijanja i hlađenja i automehatroničara i<br />
zlatara porastao je od 40 do 100% i više<br />
u odnosu na prošlu godinu.<br />
Upisi u programe obrtničkih zanimanja<br />
2007/2008 2008/2009<br />
Školska godina<br />
Zanimanja u kojima imamo<br />
najveći <strong>broj</strong> učenika su sljedeća:<br />
kuhar – 1588<br />
frizer – 1090<br />
konobar – 946<br />
automehaničar – 888<br />
instalater grijanja i klimatizacije<br />
– 528.<br />
Upisi učenika u posljednje tri godine<br />
2009/2010.<br />
Planirano<br />
Upisano<br />
Ove godine niti jedan učenik<br />
nije odabrao zvanje preciznog<br />
mehaničara<br />
Ostala zanimanja bilježe upis manji od<br />
500 učenika.<br />
Zanimanja u koja se nije upisao<br />
niti jedan učenik su:<br />
fasader, glazbalar za gudačka glazbala,<br />
graditelj drvenih brodova, graditelj<br />
metalnih brodova, graditelj orgulja,<br />
graditelj plastičnih plovila, klobučar,<br />
kotlar, kovač, krovopokrivač, krznar,<br />
ljevač, mlinar, mljekar, pećar i precizni<br />
mehaničar<br />
U program očni optičar također se ne<br />
upisuju učenici, međutim, postoji sličan<br />
četverogodišnji program koje škole radije<br />
koriste.<br />
U posljednje tri godine najviše učenika<br />
imamo u sljedećim zanimanjima:<br />
kuhari (4484), frizeri (3510), automehaničari<br />
(2928), konobari (2764), instalateri<br />
grijanja i klimatizacije (1866),<br />
elektroinstalateri (1249), stolari (1200),<br />
vodoinstalateri (1068), a ostala zanimanja<br />
ispod 1000. Pregled upisa po županijama<br />
pokazuje da je upisani <strong>broj</strong> učenika<br />
u odnosu na planirani bio 81,8%. I<br />
ovogodišnji upis je pokazao da Komora<br />
treba i dalje jačati svoju suradnju sa nadležnim<br />
ministarstvima, razvijati svoj dio<br />
strukovnog obrazovanja i cjeloživotnog<br />
učenja kako bi buduća generacija obrtnika<br />
mogla ostvariti razvoj svoje profesionalne<br />
karijere i jačati svoje socijalne<br />
kompetencije u svrhu ostvarivanja vlastitih<br />
životnih ciljeva, razvoja građanske<br />
svijesti i preuzimanja više pozicioniranih<br />
uloga u društvu.<br />
POSJET HRVATSKOM GOSPODARSKOM DRUŠTVU ZA RAZMJENU UČENIKA I STUDENATA<br />
Mladi obrtnici odlaze na hospitaciju u Njemačku<br />
mr. sc. Olga Lui<br />
Na poziv Hrvatskog gospodarskog društva<br />
za razmjenu učenika i studenata, a<br />
u okviru projekta URU (Uči-Radi-Upoznaj)<br />
zajedno s Miranom Šoićem, tajnikom Obrtničke<br />
komore Zagreb posjetili smo sjedište<br />
društva u Frankfurtu. U okviru posjeta vođeni<br />
su intenzivni razgovori o hospitaciji naučnika<br />
i mladih obrtnika u Obrtničkoj komori<br />
Wiesbaden i Obrtničkoj komori Rhein-Main<br />
u Frankfurtu. Prvi dan bio je organiziran<br />
posjet Obrazovnom i tehnološkom centru i<br />
Obrtničkoj komori Rhein-Main u Frankfurtu<br />
i Weiterstadtu te razgovor o mogućnostima<br />
primanja hospitanata na jednomjesečni boravak<br />
u Obrazovno-tehnološkom centru i kod<br />
www.hok.hr<br />
registriranih obrtnika hrvatskog podrijetla. I<br />
Komora i Obrazovno-tehnološki centar izrazili<br />
su svoju želju za suradnjom s Obrtničkom<br />
komorom Zagreb i Udruženjem obrtnika<br />
Grada Zagreba.<br />
Detalji suradnje trebaju biti dogovoreni<br />
putem sporazuma. Isti dan bio je organiziran<br />
prijem u Industrijsko-trgovinskoj komori<br />
Mainz, kojem je prisustvovao i predstavnik<br />
Generalnog konzulata Republike<br />
Hrvatske te počasni konzul. Drugi dan posjeta<br />
obavljeni su razgovori sa gospodinom<br />
Brandesom, glavnim tajnikom Obrtničke<br />
komore Hessen, i njegovim suradnicima.<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Hessen također je izrazila<br />
želju za suradnjom s Obrtničkom komorom<br />
Zagreb te ostavila otvorenom mogućnosti<br />
prijema mladih obrtnika. Dogovoreno<br />
je da će Grad Zagreb i Obrtnička <strong>komora</strong><br />
Zagreb sklopiti Ugovor o suradnji o slanju<br />
prvih šest mladih obrtnika na hospitaciju u<br />
Njemačku, s tim da Grad Zagreb podmiruje<br />
troškove puta i smještaja, a da će se o<br />
troškovima naknade boravka u BTZ-u naknadno<br />
dogovarati kad Uprava BTZ-a dostavi<br />
ponudu. Isti dan održan je prijem kod<br />
gradonačelnika Grada Mainza na kojem su<br />
osim predstavnika Hrvatsko-gospodarskog<br />
udruženja, Generalnog konzulata RH, Grada<br />
Zagreba, Obrtničke komore Zagreb bili<br />
prisutni i studenti koji momentalno hospitiraju<br />
u Frankfurtu i Mainzu. Izraženo<br />
je zadovoljstvo 40-godišnjom suradnjom<br />
Grada Zagreba i Mainza i pozdravljena je<br />
inicijativa proširenja te suradnje u procesu<br />
edukacije obrtnika.
Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009.<br />
25<br />
www.hok.hr
26 Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009. CENTAR ZA MIRENJE<br />
Okrugli stol »Jačanje mirenja kao alternativnog načina rješavanja sudskih sporova«<br />
Medijacija poželjnija metoda<br />
rješavanja sporova<br />
Jedinstveni etički<br />
kodeks bio bi koristan<br />
kao obvezatno pravilo<br />
za sve registrirane<br />
medijatore<br />
Nenad Klapčić<br />
Okrugli stol »Jačanje mirenja kao<br />
alternativnog načina rješavanja<br />
sudskih sporova« koji je održan<br />
14. listopada u Hrvatskoj obrtničkoj komori<br />
u okviru projekta financiranog od<br />
europskog fonda Phare 2005, čiji je nositelj<br />
Ministarstvo pravosuđa, okupio je<br />
uz predstavnike Ministarstva pravosuđa,<br />
voditelje i implementatore projekta, kao<br />
HOK podržava<br />
djelatnost medijacije<br />
Josip Kos<br />
Na Okruglom stolu »Jačanje mirenja<br />
kao alternativnog načina rješavanja<br />
sudskih sporova« aktivno je<br />
sudjelovao impozantan, visoko stručan<br />
i ugledan skup stručnjaka, koji su<br />
mogli meritorno raspravljati o dotičnim<br />
temama, a svi su izrazili potrebu<br />
te korisnost razvoja miriteljstva (medijacije)<br />
i miriteljskog sustava u RH.<br />
Predsjednik Centra za mirenje<br />
pri HOK-u Josip Kos i tajnica<br />
Centra za mirenje HOK-a Suzana<br />
Kolesar tom su prilikom posebno<br />
naglasili:<br />
1. da je izvansudsko rješavanje<br />
sporova mirenjem (medijacijom)<br />
najpovoljniji i najciviliziraniji način<br />
rješavanja sporova između stranaka<br />
u sporu;<br />
2. da <strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong><br />
podržava djelatnost medijacije i pra-<br />
vilan te prirodan sustav medijacije u<br />
Republici Hrvatskoj, i to, izvan sudskih<br />
postupaka;<br />
3. da u sustavu pružanja pravne<br />
zaštite strankama u sporu u RH treba<br />
odrediti adekvatno mjesto medijaciji<br />
kao najbržem i najprirodnijem načinu<br />
rješavanja sporova;<br />
4. da treba odrediti i urediti pravo<br />
miritelja na naknadu, jer nitko<br />
ozbiljan neće obavljati tu funkciju<br />
besplatno;<br />
5. da mirenje pri sudovima, u postojećim<br />
sudskim sporovima, ima<br />
opravdanje i smisao dok se i ako se<br />
time smanji <strong>broj</strong> sudskih predmeta;<br />
6. da bi između sudova i svih<br />
drugih izvansudskih miriteljskih institucija<br />
te njihovih osnivača (HOK,<br />
HGK, HUP, <strong>Hrvatska</strong> odvjetnička<br />
<strong>komora</strong> itd.) trebalo razviti jedinstvo<br />
svijesti (konsenzus) o mirenju i<br />
konstruktivnu, prijateljsku suradnju<br />
usmjerenu na upućivanje stranaka na<br />
mirenje pri izvansudskim institucijama<br />
(udrugama i centrima za mirenje),<br />
a u čemu suci i odvjetnici imaju<br />
nezamjenjivu ulogu;<br />
7. da u praksi treba razlikovati nadležnosti<br />
sudova časti od nadležnosti<br />
miriteljskih institucija i arbitraža;<br />
8. da miriteljske institucije (udruge<br />
i centri za mirenje) učine dostupnima<br />
svoje pravilnike o radu i druge<br />
uvjete mirenja pred njima, a sve radi<br />
transparentnosti svojih postupaka i<br />
pružanja miriteljskih usluga.<br />
Čini nam se korisnim uputiti na razliku<br />
između nadležnosti i suštine rada<br />
sudova časti i miriteljskih institucija:<br />
U izvansudskim postupcima<br />
pred sudovima časti – ako stranke<br />
ne sklope nagodbu koja bi bila ovršna<br />
isprava – takvi sudovi donose odluke<br />
primjenom temeljnih načela pojedinih<br />
zakona, prvenstveno Zakona o obveznim<br />
odnosima, te primjenom pravila<br />
morala u poslovnim odnosima koja<br />
proizlaze iz duha i svrhe pojedinih<br />
odredbi zakona ili uredbi, ocjenjujući<br />
od slučaja do slučaja koje je ponašanje<br />
sukladno, a koje nije sukladno pravilima<br />
poslovnog morala. Pravila morala,<br />
dakle, sudovi časti utvrđuju od slučaja<br />
do slučaja, pa jednom utvrđena takva<br />
pravila služe kao mjerila za ponašanje<br />
stranaka tih postupaka i za suđenje u<br />
budućim predmetima.<br />
U postupcima pak pred institucijama<br />
za mirenje vrijede postupovna<br />
pravila određena pravilnicima dotičnih<br />
institucija i kodeksi etike miritelja,<br />
ali stranke u takvim postupcima<br />
mogu postići sporazumno rješenje<br />
spora, o zahtjevima i protuzahtjevima,<br />
s kojima smiju raspolagati, na<br />
temelju svojih ekonomskih, partnerskih,<br />
emotivnih ili bilo kojih drugih<br />
razloga. Stranke (fizičke i/ili pravne<br />
osobe) se u takvim postupcima ravnaju<br />
po svojim osobnim interesima<br />
i nakon uspostavljenoga ponovnog<br />
poslovnog ili bilo kojeg drugog kontakta<br />
u razgovoru, uz pomoć miritelja,<br />
rješavaju sporno pitanje. Pri tome<br />
ne moraju ni misliti na propise ni<br />
primjenjivati bilo koji propis, osim<br />
što moraju respektirati stroge propise<br />
koji im zabranju raspolaganje s dotičnim<br />
zahtjevima ili protuzahtjevima<br />
– tražbinama ili protutražbinama.<br />
mr. sc. Josip Kos, predsjednik<br />
Suda časti i Centra za mirenje pri<br />
Hrvatskoj obrtničkoj komori<br />
www.hok.hr<br />
Mirenje poboljšava<br />
pristup pravdi<br />
Postoji alat za poboljšanje pristupa<br />
pravdi; zove se mirenje/alternativno<br />
rješavanje sporova. Na hrvatske<br />
sudove stiže sve veći <strong>broj</strong> sporova, što<br />
dovodi do sve dužeg perioda rješavanja<br />
sporova. Sudski troškovi rastu do takvih<br />
iznosa da često postaju nerazmjerni<br />
s obzirom na vrijednost samog spora.<br />
Mirenje se ne smije smatrati lošijom alternativom<br />
sudskom postupku, mirenje<br />
je zapravo mogućnost da se spor riješi<br />
brže, uz manje troškove i uz veće zadovoljstvo<br />
stranaka.<br />
U skladu sa svojom Direktivom<br />
2008/52/EC o određenim aspektima<br />
mirenja u građanskim i trgovačkim<br />
predmetima, Komisija vjeruje da je mirenje<br />
učinkovit alat za osiguranje pristupa<br />
pravdi.<br />
U okviru projekta financiranog od<br />
strane EU 1 , 14. listopada 2009. održan<br />
je okrugli stol o mirenju koji je predstavio<br />
dobar primjer hrvatskog sustava<br />
alternativnog rješavanja sporova.<br />
Sudionici iz centara za medijaciju,<br />
strukovnih organizacija, uprave i sudstva<br />
su priznali potrebu za većom sinergijom<br />
sustava sudskog i izvansudskog<br />
mirenja. Korištenje postupka mirenja<br />
za rješavanje sporova definitivno bi<br />
se povećalo ako bi se u ugovore unijele<br />
odredbe o mirenju. Vlada i državna<br />
uprava bi trebale pružati primjer na način<br />
da u slučaju sporova postižu nagodbe<br />
umjesto da se ide na sud u parnični<br />
postupak.<br />
Takav stav bi za širu javnost bio<br />
najbolja reklama za korištenje alternativnog<br />
rješavanja sporova. Mi u Europskoj<br />
komisiji imamo standardiziranu<br />
odredbu o alternativnom rješavanju<br />
sporova za opće uvjete u svim našim<br />
ugovorima 2 .<br />
Nedavno smo uspješno koristili<br />
postupak mirenja u ugovoru vanjske<br />
pomoći za Hrvatsku. Naše iskustvo je<br />
pokazalo da je dobra volja (»bone fides«)<br />
stranaka minimalni preduvjet da<br />
mirenje bude uspješno, no također da<br />
dio uspješnosti čini vještine izmiritelja.<br />
Stoga je važno da izmiritelji prođu<br />
odgovarajući trening i poštuju Etički<br />
kodeks. Izmiritelji mogu biti fleksibilni<br />
u određivanju medijacijskog<br />
procesa, njegove strukture i donošenju<br />
odluka.<br />
No javnost ne bi trebala biti izložena<br />
izmiriteljima koji ne poštuju Etička<br />
pravila. Smatram da postoji rizik da se<br />
izmiriteljima dopusti »samoreguliranje«.<br />
Strukovne asocijacije izmiritelja bi<br />
provodile objektivniji nadzor svojih<br />
izmiritelja. Uređenje rada izmiritelja bi<br />
se također moglo osigurati putem predviđenog<br />
Registra izmiritelja.<br />
i predstavnike institucija koje su u projektu<br />
sudjelovale. Osim HOK-a, u ovom<br />
projektu čiji je cilj u Hrvatskoj razviti<br />
alternativno rješavanje sporova, sudjeluju<br />
predstavnici partnerskih institucija:<br />
HGK-a, HUP-a, Hrvatske udruge za mirenje<br />
i drugi. Uz predstavnike ovih institucija<br />
na okruglom stolu bili su i <strong>broj</strong>ni<br />
suci, odvjetnici, pravnici i sami miritelji.<br />
Posebno je bilo govora o etičkom kodeksu<br />
za izmiritelje, kao alatu kojim se jača<br />
povjerenje u medijaciju. Takvi kodeksi u<br />
Hrvatskoj već postoje, no još treba pustiti<br />
praksi da se razvija, posebice na području<br />
žalbenih procedura. Jedinstveni kodeks<br />
bio bi, međutim, koristan kao obvezatno<br />
pravilo za sve registrirane medijatore. Pojedini<br />
sudionici ovog projekta govorili su<br />
o medijaciji u zemljama koje su posjetili<br />
tijekom studijskih putovanja u okviru projekta.<br />
U Nizozemskoj medijacija jača zadnjih<br />
desetak godina, a u Velikoj Britaniji<br />
zadnjih dvadeset. Iskustva iz tih zemalja<br />
govore da u izgradnji kulture medijacije,<br />
edukacija o medijaciji mora započeti<br />
najkasnije u srednjoj školi, ako ne i prije.<br />
Iako je medijacija aktivnost kod koje i u<br />
razvijenim zemljama postoje različitosti,<br />
ujednačavanje procedura u medijaciji,<br />
od koristi je sucima, odvjetnicima i samim<br />
medijatorima. U Hrvatskoj će pak<br />
medijaciju trebati popularizirati kako<br />
bi stranama u sporu postala poželjnija,<br />
dostupnija i korisnija metoda rješavanja<br />
njihovih sporova. U iniciranju projekta<br />
jačanja mirenja kao alternativnog načina<br />
rješavanja sudskih sporova od njegovih<br />
začetaka, HOK ima značajnu ulogu koju<br />
je potvrdio i kao domaćin ovog okruglog<br />
stola.<br />
Marie-Hélène Enderlin<br />
Nepridržavanje pravila etičkog kodeksa<br />
bi trebalo sankcionirati. Povjerenje<br />
u sustav se izgrađuje transparentnim<br />
reguliranjem »profesije«. Ako u Hrvatskoj<br />
postoji opći nedostatak povjerenja<br />
u pravosuđe, to bi moglo biti zbog nedostatka<br />
učinkovite samoregulacije na<br />
razini Državnog sudbenog vijeća/Državnog<br />
odvjetničkog vijeća.<br />
Sustav bi trebao isključiti svaki politički<br />
utjecaj. Čini se da javnost još<br />
uvijek daje svoje povjerenje sucima<br />
da provode postupak mirenja. Slučajevi<br />
mirenja previše opterećuju sudove,<br />
stvaraju zaostatke i velika kašnjenja u<br />
provedbi postupaka.<br />
Suci vole mirenje, no nisu motivirani<br />
da vode postupak mirenja umjesto<br />
parničnog postupka. Mirenje je bez<br />
sumnje puno brže nego parnični postupak<br />
na sudu i stoga manje košta državu.<br />
No, suci koji provode postupke mirenja<br />
su manje nagrađeni od onih koji vode<br />
parnične postupke. Stoga bi trebalo revidirati<br />
okvirne kriterije za evaluaciju<br />
rada sudaca kako bi postupak mirenja<br />
(bez obzira je li bio uspješan ili ne), nagodba<br />
i sudska presuda imali jednaku<br />
vrijednost pri evaluaciji rada i opterećenosti<br />
sudaca.<br />
Marie-Hélène Enderlin,<br />
voditeljica projekata reforme<br />
pravosuđa i temeljnih ljudskih<br />
prava Delegacije EK u RH 3<br />
1<br />
PHARE 2005 »Jačanje mirenja kao alternativnog<br />
načina rješavanja sudskih sporova«<br />
(siječanj 2008. – studeni 2009., 1 milijun<br />
eura), http://mirenje.pravosudje.hr<br />
2<br />
Članak 40 Općih uvjeta ugovora (mirno<br />
rješavanje sporova putem mirenja Europske<br />
komisije) i Aneks 12 2008 Praktični vodič<br />
kroz postupke nabave EU u kontekstu zemalja<br />
nečlanica http://ec.europa.eu/europeaid/work/procedures/implementation/practical_guide/index_en.htm<br />
3<br />
Ovaj članak nije službeno priopćenje i<br />
ne predstavlja nužno službeno stajalište Europske<br />
komisije
Obrtničke <strong>novine</strong> listopad 2009.<br />
27<br />
SPORAZUM UDRUŽENJA TRGOVACA<br />
ZAGREB I OBRTNIČKE ŠTEDNE BANKE<br />
Posebna<br />
kreditna linija<br />
Budite informirani – čitajte<br />
www.hok.hr<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
NAKLADNIK:<br />
HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA,<br />
PP 166, 10000 Zagreb<br />
Tel: 01/4806 666;<br />
fax: 01/4846 610;<br />
e-mail: hok@hok.hr<br />
ZA NAKLADNIKA:<br />
MATO TOPIĆ,<br />
PREDSJEDNIK HOK-a<br />
REDAKCIJA:<br />
tel: 01/4812 262, 4806 695,<br />
670, 643;<br />
fax: 01/4812 268;<br />
e-mail:<br />
obrtnicke-<strong>novine</strong>@hok.hr<br />
Udruženje trgovaca Zagreb i Obrtnička štedna banka d.d. potpisali su<br />
krajem listopada Sporazum o poslovnoj suradnji kojim je otvorena<br />
posebna kreditna linija za članove Udruženja.<br />
Kredit je namjenski i može se koristiti prvenstveno za podmirenja duga<br />
prema državnom proračunu (doprinosi za mirovinsko i zdravstveno osiguranje,<br />
porezne obveze i drugo), a iznimno za podmirenje duga prema ključnim<br />
dobavljačima.<br />
Kredit će se konzumirati na način da će banka, sukladno svojoj ocjeni<br />
kreditne sposobnosti tražitelja kredita i ocjeni postojanja osnove za korištenje<br />
ove namjenske kreditne linije, odobrena sredstva direktno uplatiti<br />
proračunu ili drugoj pravnoj osobi prema kojoj korisnik kredita ima nepodmirena<br />
dugovanja.<br />
S obzirom na to da je Udruženje u tu svrhu kod imenovane banke oročilo<br />
višak svojih sredstava, članovi Udruženja će kredit koristiti po povoljnijim<br />
uvjetima.<br />
Više informacija o ovoj kreditnoj liniji, članovi Udruženja<br />
mogu dobiti u Obrtničkoj štednoj banci na tel: 640 18 00 ili<br />
u Udruženju trgovaca Zagreb na tel: 375 72 55.<br />
Novi pružatelj<br />
usluga<br />
AGIT<br />
Heinzelova 51, Zagreb<br />
prijevoz komadnih<br />
pošiljaka (paketa i<br />
paleta)<br />
Obrtničkim novinama koje svaki mjesec dobivate na svoju<br />
U adresu možete pročitati sve važne novosti iz proteklog razdoblja<br />
vezane uz Vaše poslovanje, o aktivnostima i inicijativama<br />
Hrvatske obrtničke komore u području zakonodavstva, strukovnog<br />
djelovanja u cehovima, o obrazovanju, sajmovima, međunarodnoj<br />
suradnji te o aktivnostima Centra za mirenje kao i o<br />
radu županijskih obrtničkih <strong>komora</strong>. Nadamo se da Vam stručni<br />
savjeti koje priprema naša Savjetodavna služba u Obrtničkom<br />
savjetniku pomažu u Vašem obrtu. A kako biste bili u tijeku sa<br />
svim aktualnostima i informirani na vrijeme o svemu što Vam<br />
može biti bitno u poslovanju, preporučujemo Vam da dok čekate<br />
novi <strong>broj</strong> Obrtničkih novina redovito pratite web stranicu Hrvatske<br />
obrtničke komore www.hok.hr na kojoj dnevno objavljujemo<br />
nove vijesti i informacije.<br />
Služba za odnose s javnošću<br />
publicrelations@hok.hr<br />
pogodnost:10% popusta na prijevoz<br />
pošiljaka<br />
tel. 01/2350-888<br />
telefaks: 01/45 777 41<br />
e-mail:agit@agit.hr<br />
Kontakt osoba: Igor Velimirović, direktor<br />
GLAVNA UREDNICA:<br />
SNJEŽANA TOMIĆ<br />
IZVRŠNA UREDNICA:<br />
RENATA PULJIZ<br />
ADMINISTRATOR:<br />
SUZANA MAMIĆ<br />
MALI OGLASI<br />
(OBRTNIČKA BURZA):<br />
SUZANA MAMIĆ,<br />
tel: 01/4812 262, 4806 643,<br />
e-mail:<br />
oglasi-on@hok.hr<br />
UREĐIVAČKI KOLEGIJ:<br />
Odbor za informiranje Hrvatske<br />
obrtničke komore<br />
GRAFIČKA PRIPREMA, TISAK:<br />
VJESNIK d.d., Zagreb<br />
MARKETING I DISTRIBUCIJA:<br />
PARK AVENIA d.o.o., Zagreb<br />
tel: 01/3775 230;<br />
info@parkavenia.hr<br />
NAKLADA: 100.000<br />
Rukopisi i fotografije se ne vraćaju<br />
Mali oglasi – uvjeti oglašavanja na:<br />
http://www.hok.hr/cro/publikacije/marketing<br />
OBRTNIČKA BURZA<br />
Poštovani obrtnici: oglasite svoje usluge<br />
i proizvode u Obrtničkim novinama!<br />
Javite nam se na kontakte:<br />
Tel: 01/48 06 643, 48 12 262<br />
Fax: 01/48 12 268<br />
E-mail: obrtnicke-<strong>novine</strong>@hok.hr,<br />
oglasi-on@hok.hr<br />
www.hok.hr<br />
Pogledajte naš novi web<br />
www.mediacom.hr<br />
Poslovno-knjigovodstveni<br />
Windows programi za<br />
obrtnike, poduzeća i<br />
ugostitelje. Besplatan<br />
demo CD.<br />
Tel. 051/283-031,<br />
098/328-029<br />
Povoljno i profesionalno!<br />
Iskoristite akcijski popust za poslove<br />
sklopljene do 15.11.<br />
web stranice<br />
PROMO KOD: HOK<br />
www.miba.hr<br />
099 310 7410<br />
www.hok.hr