ObrtniÄke novine - broj 85 - Hrvatska obrtniÄka komora
ObrtniÄke novine - broj 85 - Hrvatska obrtniÄka komora
ObrtniÄke novine - broj 85 - Hrvatska obrtniÄka komora
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Razgovor: Tomislav Kovačević<br />
Garancije HAMAG-a potpora su<br />
razvoju poduzetništva<br />
Proces stvaranja suvremene agencije nastavljamo<br />
ubrzanim tempom ne dozvoljavajući da nas nekakav<br />
zaostali krak birokracije u tome sprječava. str. 6.<br />
Izmjene i dopune Zakona<br />
o obrtu<br />
Pojam obrta nije mijenjan, ali je proširen krug osoba<br />
koje se mogu baviti obrtom tako da je propisano da ga<br />
pored fizičkih osoba (obrtnika) mogu obavljati i pravne<br />
osobe. str. 4.<br />
OBRTNIČKE NOVINE<br />
•<br />
OBNOVLJENA 1994.<br />
U T E M E L J E N A 1 8 5 2.<br />
•<br />
BROJ <strong>85</strong> • LIPANJ 2007. • ISSN 1332-7364 GLASILO HRVATSKE OBRTNIČKE KOMORE www: http://www.hok.hr • E-mail: obrtnicke-<strong>novine</strong>@hok.hr<br />
GOSPODARSTVO<br />
Stvorena dobra<br />
poduzetnička klima<br />
Ministar gospodarstva, rada i<br />
poduzetništva, Branko Vukelić, istaknuo<br />
je kako je u zadnje tri i pol godine<br />
učinjen veliki napredak u razvoju malog<br />
i srednjeg poduzetništva i stvorena je<br />
dobra poduzetnička klima. str. 6.<br />
CEHOVI<br />
Autotaksi prijevoznici<br />
U zaštiti interesa autotaksi prijevoznika<br />
HOK traži od Ministarstva mora,<br />
turizma, prometa i razvitka da, kao tijelo<br />
državne uprave nadležno za nadzor nad<br />
provođenjem Zakona o prijevozu, HITNO<br />
preispita Odluke o davanju koncesije za<br />
obavljanje djelatnosti autotaksi prijevoza<br />
na području Grada Rijeke i da hitno<br />
preispita Odluku o autotaksi prijevozu<br />
Grada Samobora. str. 8.<br />
RIBARI<br />
Želimo jednake uvjete<br />
Ceh ribara zatražit će od Ministarstva<br />
poljoprivrede, šumarstva i vodnoga<br />
gospodarstva hitno ukidanje mogućnosti<br />
izdavanja novih povlastica za obavljanje<br />
gospodarskog ribolova na moru, te da se<br />
u donošenju novih veterinarskih propisa<br />
uključe i predstavnici Ceha. Isto tako<br />
tražit će se i proširenje područja koje bi<br />
se obuhvatilo monitoringom za školjkaše<br />
kako bi se mogla povećati područja za<br />
izlov školjki. str. 11.<br />
Obilježen Dan HOK-a<br />
SAVJETNIK<br />
Informacija o<br />
mikrokreditiranju<br />
poduzetnika<br />
MINGORP je nastavio program<br />
kreditiranja poduzetnika, te je s<br />
predstavnicima banaka potpisan dodatak<br />
Ugovora prema kojem će se odobravati<br />
mikrokrediti od 35.000 do 200.000 kuna.<br />
Dodjelom najvišeg priznanja<br />
Hrvatske obrtničke komore<br />
(HOK) »Zlatne ruke«, obilježen<br />
je u Hrvatskom narodnom kazalištu<br />
Dan HOK-a. Osim dodjele priznanja<br />
promovirani su novi majstori obrtnici,<br />
njih 1031, koji su položili majstorske<br />
ispite u proteklih godinu dana, te su<br />
uručene nagrade Ministarstva gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva »Šegrt<br />
Hlapić«, vezane za razvoj i unapređenje<br />
strukovnog obrazovanja.<br />
Ministar gospodarstva, rada i poduzetništva,<br />
Branko Vukelić, dodijelio je<br />
već tradicionalne nagrade »Šegrt Hlapić«,<br />
koje su ove godine dobili za najbolju<br />
školu Elektrostrojarska obrtnička<br />
škola iz Zagreba, najbolji majstor – učitelj<br />
je Ljudevit Golub – vlasnik »Strojarsko-trgovačkog<br />
obrta Ljudevit Golub«<br />
iz Štrigove, dok je priznanje za najboljeg<br />
naučnika podijeljeno između Tomislava<br />
Keljara i Jurice Tomca, koji imaju<br />
jednaki <strong>broj</strong> bodova. Dobitnici nagrada<br />
dobit će diplomu »Šegrt Hlapić«, a Ministarstvo<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
platit će im put i dvodnevni<br />
boravak na Međunarodnom sajmu<br />
obrtništva u Münchenu, koji će se održati<br />
u ožujku 2008. godine.<br />
Na Akademiji je predsjednik HWK<br />
Heinrich Traublinger, uručio bivšem<br />
predsjedniku HOK-a Stjepanu Šafranu<br />
počasnu zlatnu medalju HWK, u znak<br />
dugogodišnje uspješne suradnje dviju<br />
<strong>komora</strong>. str. 2. i 3.<br />
FRIZERI I KOZMETIČARI<br />
Vrhunske kreacije za<br />
Chicago<br />
SUSRET NA<br />
PANTOVČAKU<br />
Izaslanstvo<br />
HOK-a kod<br />
predsjednika<br />
Mesića<br />
Predsjednik Mesić podržao je<br />
zahtjeve obrtnika naglasivši kako<br />
su upravo obrtnici važan nositelj<br />
gospodarskog napretka zemlje.<br />
str. 5.<br />
Frizeri i<br />
kozmetičari<br />
demonstrirali<br />
su svoja umijeća<br />
i pokazali<br />
najnovije<br />
trendove u izradi<br />
frizura, šišanju,<br />
ukrašavanju<br />
noktiju,<br />
oslikavanju tijela<br />
i šminkanju.<br />
str. 28.
AKTUALNO<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007.<br />
Dan Hrvatske obrtničke komore<br />
Snježana Tomić<br />
U<br />
povodu obilježavanja Dana Hrvatske<br />
obrtničke komore (HOK), održana je<br />
Akademija u petak, 29. lipnja 2007., s<br />
početkom u 12.00 sati u Hrvatskom narodnom<br />
kazalištu u Zagrebu.<br />
Tom prigodom, dodijeljeno je najviše priznanje<br />
HOK-a »Zlatne ruke«, promovirani<br />
novi majstori obrtnici, njih 1031, koji su<br />
položili majstorske ispite u proteklih godinu<br />
dana, te uručene nagrade Ministarstva<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva »Šegrt<br />
Hlapić«, vezane za razvoj i unapređenje<br />
strukovnog obrazovanja.<br />
Ove godine priznanja »Zlatne ruke« dobili<br />
su:<br />
• Statuu »Zlatne ruke« s poveljom »Zlatne<br />
ruke«, za dugogodišnji rad u obrtu i<br />
postignuća u razvoju obrtničkog komorskog<br />
sustava primio je: Juraj Šnidarić,<br />
vlasnik auto-taksi obrta iz Zagreba, Senad<br />
Šuškić, vlasnik obrta »Metalac« iz Pule,<br />
i Dalibor Bebić, vlasnik obrta »Boss« iz<br />
Ploča.<br />
• Statuu »Zlatne ruke« s pisanim priznanjem<br />
»Zlatne ruke«, za značajne ostva-<br />
rene poslovne rezultate u protekloj<br />
godini primio je: Zvonko Protulipac,<br />
vlasnik obrta »Meplikon« iz Zagreba,<br />
Slavko Arlović, vlasnik obrta »Mlin<br />
Cerna« iz Cerne, Nedeljko Črepinko,<br />
vlasnik obrta »Nec« iz Lepoglave,<br />
Zvonko Pecikozić, vlasnik obrta »Zid«<br />
iz Đurđevca, te Ivan Gotovac, vlasnik<br />
»Kamenoklesarskog obrta« iz Kaštel<br />
Sućurca.<br />
• Plaketu »Zlatne ruke« s pisanim priznanjem<br />
»Zlatne ruke«, za izniman doprinos<br />
razvoju, promicanju i organiziranju<br />
hrvatskog obrtništva, primilo je Ministarstvo<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva.<br />
Također, na Akademiji je predsjednik<br />
HWK (Obrtničke komore za München i<br />
Gornju Bavarsku) Heinrich Traublinger,<br />
uručio bivšem predsjedniku HOK-a Stjepanu<br />
Šafranu počasnu zlatnu medalju HWK, u<br />
znak dugogodišnje uspješne suradnje dviju<br />
<strong>komora</strong>.<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> osnovana<br />
je 1<strong>85</strong>2. godine i kontinuirano je djelovala<br />
sve do 1947. godine, kada je zabranjen rad<br />
tadašnjem Savezu udruženja hrvatskih obrtnika,<br />
a cjelokupna imovina je oduzeta. 1980.<br />
godine obrtnici kao svoju organizaciju osnivaju<br />
Savez udruženja hrvatskih obrtnika,<br />
čije je djelovanje osnaženo nakon ostvarenja<br />
samostalnosti RH. Na Obnoviteljskoj skupštini<br />
Hrvatske obrtničke komore, održanoj<br />
1. srpnja 1994. godine, obrtnici su ponovno<br />
ustrojili svoju Komoru i dobili natrag<br />
prostore u Ilici 49, zgradu Matice hrvatskih<br />
obrtnika, u kojoj je danas sjedište HOK-a.<br />
Mato Topić:<br />
Brojnost je najveća<br />
obrtnička snaga<br />
Dubravko Radošević:<br />
Podrška obrtnicima<br />
U ime predsjednika Republike Hrvatske,<br />
Stjepana Mesića, pozdravljam ovaj cijenjeni<br />
skup i mogu se sa zadovoljstvom pridružiti<br />
svima koji su označili obrtništvo kao temelj hrvatskoga<br />
gospodarstva. Rast obrtništva, malog<br />
i srednjeg poduzetništva iz godine u godinu<br />
sve je veći i nadam se da će se tako i nastaviti.<br />
Ovaj vitalan dio gospodarstva, koji je posebno<br />
kroz otvaranje produktivnih radnih mjesta<br />
jedan od generatora rasta i razvoja, ima punu<br />
potporu predsjednika Republike, i ovom prilikom<br />
čestitam vam Vaš dan.<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> je, od svoje obnove 1994. godine do danas,<br />
izrasla u uglednu instituciju koja koristi snagu argumenata svog<br />
<strong>broj</strong>nog članstva kako bi učvrstila i ojačala položaj obrtništva u ukupnom<br />
gospodarstvu naše zemlje.<br />
Ali, smatram, kao i svi oni koji su me podržali na izborima za predsjednika,<br />
da bi <strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> mogla i morala učiniti puno<br />
više za boljitak obrtnika nego što je to do sada učinjeno.<br />
Naša snaga je upravo u našoj <strong>broj</strong>nosti, i stoga, kao što sam istaknuo<br />
u svom programu rada, a kojeg ću se držati i dalje, ne možemo očekivati<br />
da ćemo uspjeti realizirati naše inicijative ako samo pišemo, upozoravamo<br />
i čekamo, nadajući se da će oni koji donose odluke te inicijative i<br />
prihvatiti.<br />
Smatram da je potrebno organizirati akcije obrtnika u kojima će se od<br />
Vlade RH i resornih ministarstava tražiti da se naši zahtjevi i prijedlozi<br />
uzmu u razmatranje. To posebice ističem u ovo, predizborno vrijeme,<br />
kada će nam svi obećavati prosperitet, bolji standard, kvalitetnije zakone,<br />
samo da zaokružimo njihov <strong>broj</strong> na glasačkim listićima.<br />
Danas vam kažem da nećemo pristati na takav scenarij, jer želimo zaštititi<br />
interese obrtnika, koji, na žalost, nisu gotovo nikako zastupljeni,<br />
od lokalne samouprave do Sabora. Dat ćemo podršku onima koji prihvate<br />
naš program, i koji nas budu uvažavali kao jakoga gospodarskog<br />
partnera. Svjesni smo da moramo jače lobirati na svim razinama u cilju<br />
poboljšanja pravnog okvira za boljitak obrtništva, i to nam je jedan od<br />
glavnih ciljeva u ovom mandatu.<br />
Ako znamo da je u obrtništvu zaposlena četvrtina ukupno zaposlenih<br />
u Hrvatskoj, tada je jasno da smo snaga koja mora biti uvažavana<br />
od svake vlasti. S druge strane, mi, obrtnici, gotovo smo jedini segment<br />
gospodarstva koji je opstao i ostao u hrvatskom vlasništvu, preživjeli<br />
smo tranziciju, pretvorbu i privatizaciju hrvatskoga gospodarstva, i<br />
sada nam preostaje da se zajednički pripremimo za ulazak na jedinstveno<br />
europsko tržište i nemilosrdnu konkurenciju.<br />
A da bismo mogli opstati na tržištu EU, potrebno je stvoriti dobre<br />
temelje za daljnji razvoj obrtništva, a to se ne može realizirati ako ne<br />
postoji kvalitetna nacionalna gospodarska strategija, koja će sadržavati<br />
i posebne poticajne mjere za obrtništvo.<br />
Uz nacionalnu gospodarsku strategiju, nužno je i unapređivati rad<br />
Hrvatske obrtničke komore u svim njenim segmentima – posebice u<br />
dijelu prilagodbe EU i zakonodavnim inicijativama.<br />
Branko Vukelić:<br />
Nastavit će se poticaji<br />
za obrtništvo<br />
Obrtništvo je temelj hrvatskoga gospodarstva<br />
i raduje da u posljednje tri godine upravo<br />
obrtništvo i malo poduzetništvo bilježe stalan<br />
rast i razvoj. U prvih pet mjeseci ove godine<br />
otvoreno je 1000 novih obrta i 8000 novih radnih<br />
mjesta, a uvođenje novih tehnologija i jačanje<br />
strukovnog obrazovanja trebalo bi osigurati<br />
lakšu prilagodbu i konkurentnost obrtništva na<br />
zahtjevnom europskom tržištu.<br />
Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
tijekom 2006. godine dodijelilo je 10 milijuna<br />
kuna bespovratnih poticaja za gotovo 1300<br />
hrvatskih obrtnika i obrtničkih škola. Tijekom<br />
2005. godine dodijeljeno je gotovo 8 milijuna<br />
kuna za nešto više od 1000 obrtnika i obrtničkih<br />
škola, a u 2004. godini dodijeljeno je oko 6<br />
milijuna kuna bespovratnih poticaja za više od<br />
800 obrtnika i škola.<br />
Ukupno, od 2004. do 2006. godine, Ministarstvo<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva dodijelilo<br />
je obrtnicima i obrtničkim školama 24 milijuna kuna bespovratnih poticaja.<br />
Iz navedenog je jasno da Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva svake godine za 20 posto,<br />
u odnosu na godinu prije, povećava sredstva za razvoj hrvatskog obrtništva. Taj će se trend nastaviti i<br />
dalje, uz jačanje cjelokupne poduzetničke klime.<br />
Održana sjednica Skupštine<br />
Prije svečane Akademije, održana je radna<br />
sjednica Skupštine, na kojoj je, na prijedlog<br />
predsjednika HOK-a, za člana Upravnog odbora<br />
imenovan Nenad Šepak, predsjednik Odbora za<br />
informiranje HOK-a, ujedno i predsjednik Udruženja<br />
ugostitelja Grada Zagreba. Jedno mjesto u<br />
Upravnom odboru ostalo je upražnjeno nakon<br />
što je ranije izabrani član na prijedlog predsjednika,<br />
Ivan Obad, u međuvremenu izabran za<br />
predsjednika Obrtničke komore Zagreb, te je<br />
tako po toj funkciji postao članom Upravnog odbora.<br />
(S. T.)
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007.<br />
AKTUALNO <br />
Dodijeljeno devet »Zlatnih ruku«<br />
▪ Statuom »ZLATNE RUKE« s poveljom »Zlatne ruke« za dugogodišnji uspješni rad u obrtu i<br />
iznimni doprinos u razvitku hrvatskog obrtništva nagrađuju se:<br />
1. JURAJ ŠNIDARIĆ, vlasnik auto-taksi obrta iz Zagreba, za iznimni doprinos razvoju i unapređenju<br />
auto-taksi i institucija obrtničkog komorskog sustava.<br />
2. SENAD ŠUŠKIĆ, vlasnik obrta »METALAC« iz Pule, za dugogodišnji uspješni rad u obrtu,<br />
tehnološka unapređenja i dostignutu visoku razinu kvalitete proizvoda.<br />
3. DALIBOR BEBIĆ, vlasnik obrta »BOSS« iz Ploča, za iznimni doprinos razvoju<br />
hotelijersko-ugostiteljskog i trgovačkog obrta, te postignute rezultate u razvoju obrtničkog<br />
komorskog sustava.<br />
▪ Statuom » ZLATNE RUKE« s priznanjem »Zlatne ruke« nagrađuju se:<br />
1. ZVONKO PROTULIPAC, vlasnik obrta »MEPLIKON« iz Zagreba, za ostvarena tehnološka<br />
unapređenja i inovacije u proizvodnji.<br />
2. SLAVKO ARLOVIĆ, vlasnik obrta »MLIN CERNA« iz Cerne, za ostvarene iznimne poslovne<br />
rezultate u mlinsko-pekarskoj proizvodnji, zaštiti okoliša, te zapošljavanju radnika u obrtu.<br />
3. NEDELJKO ČREPINKO, vlasnik obrta »NEC« iz Lepoglave, za postignute rezultate u razvoju<br />
ugostiteljskog obrta i dugogodišnji uspješni rad na unapređenju obrtničkog komorskog sustava.<br />
4. ZVONKO PECIKOZIĆ, vlasnik obrta »ZID« iz Đurđevca, za ostvarene značajne poslovne<br />
rezultate u obrtu te iznimni doprinos razvoju strukovne izobrazbe i unapređenju obrtničkog<br />
komorskog sustava.<br />
5. IVAN GOTOVAC, vlasnik »KAMENOKLESARSKOG OBRTA« iz Kaštel Sućurca, za iznimni<br />
doprinos u očuvanju i unapređenju tradicijskog i umjetničkog obrta, te unapređenju obrtničkog<br />
komorskog sustava.<br />
▪ Plaketu »ZLATNE RUKE« s pisanim priznanjem »Zlatne ruke«, za iznimni doprinos razvoju,<br />
promicanju i organiziranju hrvatskog obrtništva, primit će MINISTARSTVO GOSPODARSTVA,<br />
RADA I PODUZETNIŠTVA.<br />
Heinrich Traublinger:<br />
Priznanja<br />
Stjepanu Šafranu<br />
i Petru Sindičiću<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> i Obrtnička <strong>komora</strong> za München i Gornju<br />
Bavarsku surađuju već više od 10 godina kroz zajedničko nadasve<br />
uspješno i uzorno partnerstvo.<br />
Jedan od dokaza za kvalitetu suradnje je bez sumnje i činjenica da je<br />
izvorni zajednički partnerski projekt, koji je bio zamišljen na tri godine,<br />
u svrhu »Poboljšanja djelotvornosti komorske organizacije u Hrvatskoj«,<br />
dva puta produljivan te da je njegovo financiranje prestalo tek u<br />
ljeto 2004. Ocjene projekta uvijek su urodile izvrsnim rezultatima.<br />
Najilustrativniji dokaz za kvalitetu uloženog rada je, međutim, činjenica<br />
da se obrtnička poduzeća u Hrvatskoj danas mogu osloniti na<br />
potporu učinkovite obrtničke organizacije.<br />
Tajna partnerstva koje toliki niz godina funkcionira tako uspješno je<br />
bez sumnje činjenica da postoji odgovarajuća kemija među sudionicima<br />
tog partnerstva. Osobe koje su na tome radile – kako na strani Hrvatske<br />
obrtničke komore, tako i na strani Obrtničke komore za München<br />
i Gornju Bavarsku povezale su se, i to ne samo na temelju zajedničkih<br />
predodžaba i ciljeva. U tim <strong>broj</strong>nim godinama njihov je odnos prerastao<br />
u pravo prijateljstvo.<br />
Uspješan rad iz prošlosti predstavlja osnovu za jednako tako obećavajuću<br />
suradnju u budućnosti. Poštovani g. predsjedniče Topić, vi ste<br />
osoba koja već sada raspolaže bogatim iskustvom u obrtničkoj organizaciji.<br />
Stoga sam siguran da ćete Vi nastaviti uspješan rad Vašeg prethodnika.<br />
Izrazito se radujem budućoj suradnji. Mi ćemo u nadolazećim<br />
godinama imati dosta prilika ispuniti naše partnerstvo životom.<br />
»Šegrt Hlapić« Ministarstva<br />
gospodarstva, rada i<br />
poduzetništva<br />
Ministarstvo gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva i ove<br />
je godine dodijelilo nagradu<br />
»Šegrt Hlapić« s ciljem promidžbe<br />
školovanja za strukovna – obrtnička<br />
zanimanja.<br />
Za najbolju školu odabrana je<br />
Elektrostrojarska obrtnička škola iz<br />
Zagreba (Selska cesta 83), u kojoj se<br />
978 učenika školuje za 11 različitih<br />
zanimanja, te koja odlično surađuje<br />
s institucijama značajnim u strukovnom<br />
obrazovanju - Hrvatskom<br />
obrtničkom komorom i Obrtničkom<br />
komorom Zagreb.<br />
Najbolji majstor – učitelj je Ljudevit<br />
Golub – vlasnik »Strojarsko-trgovačkog<br />
obrta Ljudevit Golub« iz<br />
Štrigove, koji već više od 35 godina<br />
prima učenike na praksu. Tijekom<br />
niza godina obrazovanja mladih u<br />
obrtničkoj radionici majstora Goluba<br />
prošlo je 40 učenika, od kojih<br />
su se dva učenika nakon završetka<br />
školovanja i zaposlila u tom obrtu.<br />
Ljudevitu Golubu se dodjeljuje nagrada<br />
jer je majstor visokoga stručnog<br />
znanja, svojim učenicima je<br />
uzor i rado im prenosi svoje znanje,<br />
kako ističu njegovi učenici. Gospodin<br />
Golub ocijenjen je najvećim mogućim<br />
<strong>broj</strong>em bodova.<br />
Za najboljeg naučnika odabran je<br />
Tomislav Keljar, učenik trećeg razreda<br />
Srednje škole Pitomača, koji<br />
je pohađao praksu u Frizerskom<br />
studiju »F.M.«, čiji vlasnik je Milan<br />
Fadljević iz Virovitice. Tomislav<br />
Keljar završio je sve tri godine naukovanja<br />
s odličnim uspjehom i<br />
sudionik je <strong>broj</strong>nih natjecanja. Vrlo<br />
je nadaren, zainteresiran i vrijedan<br />
u svojoj struci te je zbog rezultata,<br />
koje postiže tijekom sve tri godine<br />
naukovanja, izabran za najučenika.<br />
Najbolji naučnik je i Jurica Tomac,<br />
koji ima jednak <strong>broj</strong> bodova<br />
kao i Tomislav Keljar. Učenik je<br />
trećeg razreda Tehničke, industrijske<br />
i obrtničke škole Čakovec, a<br />
na naukovanju je u »Strojarsko-trgovačkom<br />
obrtu Ljudevit Golub«<br />
iz Štrigove. Učenik Jurica Tomac<br />
sudionik je međužupanijskih i državnih<br />
natjecanja, izuzetno je aktivan<br />
u radu kulturno-umjetničkih<br />
društava: član je Šahovskog kluba<br />
»Stridon« iz Štrigove, u tamburaškoj<br />
je grupi Štrigova, informatičkoj<br />
grupi, pjeva u crkvenom zboru i sudionik<br />
je malonogometnog turnira.<br />
Učenik je odličan u svim predmetima,<br />
na natjecanju »Tokari« test je<br />
riješio sa gotovo 100 posto bodova,<br />
a jednaka znanja je pokazao i u<br />
praktičnom dijelu natjecanja.<br />
Dobitnici nagrada dobit će diplomu<br />
»Šegrt Hlapić«, a Ministarstvo,<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
platit će im put i dvodnevni boravak<br />
na Međunarodnom sajmu obrtništva<br />
u Münchenu, koji će se održati<br />
u ožujku 2008. godine.<br />
Promoviran<br />
1031 novi majstor<br />
Na Akademiji Hrvatske obrtničke komore promoviran<br />
je i 1031 novi majstor obrtnik iz cijele Hrvatske.<br />
Od 1996. godine do danas, majstorski ispit položilo je<br />
6215 obrtnika.<br />
U ime novih majstora, koji su majstorski ispit položili<br />
tijekom proteklih godinu dana, simbolično je<br />
diplomu preuzela Ljiljana Ivanović iz Zagreba – majstorica<br />
krojač ženske odjeće.<br />
Ljiljana Ivanović rođena je 1966. godine u Zagrebu.<br />
Završila je 19<strong>85</strong>. godine školu za krojača ženskih<br />
odjevnih predmeta u Obrazovnom centru za tekstil,<br />
kožu i obuću »Đuro Salaj« u Zagrebu, s vrlo dobrim<br />
uspjehom. Sredstva za polaganje majstorskog ispita<br />
osigurala je javnim radnim aktivnostima u organizaciji<br />
Grada Zagreba kao nezaposlena osoba i time stekla<br />
pravo na plaćanje pripreme i ispita za polaganje<br />
majstorskog ispita za krojača ženske odjeće.<br />
Na praktičnom dijelu ispita izradila je žensku haljinu<br />
za svečane prilike i ostvarila najviši <strong>broj</strong> bodova<br />
– 100, od sva tri člana ispitne komisije.
AKTUALNO<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007.<br />
Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu<br />
Hrvatski sabor usvojio je u drugom čitanju Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu (NN 77/93, 90/96, 102/98, 64/01, 71/01)<br />
Što novoga donosi Zakon o izmjenama<br />
i dopunama Zakona o obrtu?<br />
• Pojam obrta nije mijenjan, ali je proširen krug osoba koje se mogu<br />
baviti obrtom tako da je propisano da ga pored fizičkih osoba (obrtnika)<br />
mogu obavljati i pravne osobe. Do sada su obrt mogla obavljati<br />
samo trgovačka društva. To znači da od sada nadalje obrt mogu<br />
obavljati zadruge, ustanove i udruge. Međutim, opseg pravnih osoba<br />
koje mogu naučnike primati na naukovanje je ograničen na trgovačka<br />
društva, ustanove i zadruge.<br />
• Najveća promjena koju izmjene Zakona o obrtu donose je ponovno<br />
uvođenje domaće radinosti i sporednog zanimanja u hrvatski<br />
pravni sustav, kao pravno reguliranog oblika obavljanja gospodarskih<br />
djelatnosti osobnim radom, koji nije obrt. Kao razlog uvođenja<br />
ovog oblika obavljanja djelatnosti navodi se da će se na taj način omogućiti<br />
širem <strong>broj</strong>u fizičkih osoba, posebice umirovljenicima obavljanje<br />
djelatnosti.<br />
Domaća radinost obuhvaća djelatnost izrade pojedinih proizvoda<br />
iz djelatnosti slobodnih obrta, dok se za obavljanje uslužnih djelatnosti<br />
održavanja i popravaka predviđa registriranje sporednog zanimanja.<br />
Obavljanje domaće radinosti i sporednog zanimanja ograničeno<br />
je s nekoliko propisanih uvjeta:<br />
1) Ograničena je vrsta djelatnosti. Ministar gospodarstva, na prijedlog<br />
Hrvatske obrtničke komore propisat će listu proizvoda odnosno<br />
usluga za koje će se moći registrirati domaća radinost ili sporedno<br />
zanimanje, te se za druge proizvode i usluge neće moći registrirati.<br />
Kod domaće radinosti dodatno je vrsta djelatnosti sužena samo na<br />
djelatnosti slobodnih obrta.<br />
2) Za obavljanje djelatnosti domaće radinosti ili sporednog zanimanja<br />
nije moguće zaposliti druge osobe, jer je propisano da se mogu obavljati<br />
samo osobnim radom.<br />
3) Opseg djelatnosti ograničen je na način da ukupni bruto primici<br />
od obavljanja domaće radinosti ili sporedne djelatnosti u jednoj kalendarskoj<br />
godini ne smiju biti veći od iznosa deset bruto prosječnih mjesečnih<br />
plaća po podacima Državnog zavoda za statistiku za razdoblje<br />
siječanj-kolovoz u prethodnoj godini.<br />
4) Osoba koja obavlja djelatnost u domaćoj radinosti ili kao sporedno<br />
zanimanje mora udovoljavati posebnim uvjetima propisanim<br />
Zakonom.<br />
5) Domaću radinost i/ili sporedno zanimanje ne može obavljati<br />
osoba koja je već registrirani obrtnik ili obavlja slobodno zanimanje ili<br />
samostalnu djelatnost poljoprivrede i šumarstva, od kojih djelatnosti<br />
plaća porez na dobit ili na dohodak na temelju poslovnih knjiga, a<br />
obveznik je poreza na dodanu vrijednost.<br />
Posebna povoljnost propisana je za umirovljenike koji mogu prijaviti<br />
domaću radinost i/ili sporedno zanimanje, a da pri tome ne uspostavljaju<br />
svojstvo osiguranika u obveznom mirovinskom osiguranju,<br />
tj. ne gube pravo na isplatu stečene mirovine niti imaju obvezu<br />
uplate doprinosa za mirovinsko osiguranje.<br />
Prijava obavljanja domaće radinosti i/ili sporednog zanimanja<br />
obavlja se po sličnom postupku kao i registracija obrta. Osoba koja tu<br />
djelatnost želi obavljati dužna je to prijaviti nadležnom uredu državne<br />
uprave u županiji, odnosno Grada Zagreba, koje tijelo po zahtjevu<br />
izdaje odobrenje i dostavlja ga Poreznoj upravi. Prestanak obavljanja<br />
sporednog zanimanja ili domaće radinosti prijavljuje se istom tijelu<br />
koje o prestanku donosi rješenje.<br />
• Izmijenjeni Zakon o obrtu uvodi i novi pojam tradicijskog i<br />
umjetničkog obrta. Prema zakonskoj definiciji to su oni obrti za koje<br />
je potrebno posebno poznavanje zanatskih vještina i umijeća i koji se<br />
obavljaju pretežnim udjelom ručnog rada. Uvjeti i način stjecanja statusa<br />
tradicijskog odnosno umjetničkog obrta utvrdit će se posebnim<br />
pravilnikom koji će ministar gospodarstva, rada i poduzetništva donijeti<br />
na temelju prijedloga Hrvatske obrtničke komore.<br />
• Uvjeti stručnosti potrebnog stupnja, ovisno o složenosti djelatnosti<br />
obrta, prošireni su na način da je uz uvjet stručne osposobljenosti ili<br />
položenog majstorskog ispita, uveden kao mogući uvjet i odgovarajuća<br />
srednja stručna sprema. Za svaku djelatnost vezanog obrta i dalje<br />
će ministar gospodarstva, rada i poduzetništva posebnim pravilnikom<br />
propisivati potreban stupanj stručnosti.<br />
• Preciznije je propisano da osoba koja udovoljava uvjetu stručne<br />
osposobljenosti, odgovarajuće srednje stručne spreme ili položenog<br />
majstorskog ispita, a koju obrtnik zapošljava jer sam taj uvjet ne ispunjava,<br />
mora biti zaposlena na puno radno vrijeme.<br />
• Izuzeci za područja posebne državne skrbi i otoke, čija je svrha<br />
olakšati ispunjenje propisanih uvjeta i otvaranje obrta, prošireni su<br />
i na brdsko-planinska područja. Dodatno su za ova područja uvjeti<br />
olakšani time što je rok od godinu dana za polaganje majstorskog ispita<br />
produljen na dvije godine. Izuzeci su odgovarajuće propisani za<br />
obrtnika i za pravnu osobu koja obavlja obrt.<br />
• Obrtnik koji djelatnost obavlja u poslovnom prostoru mora za taj<br />
prostor imati pravo korištenja (npr. u vlasništvu ili u zakupu), a sam<br />
prostor mora udovoljavati svim propisima iz područja graditeljstva.<br />
Oprema mora udovoljavati uvjetima utvrđenim propisima o tehničkoj<br />
opremljenosti za pojedinu djelatnost.<br />
• Izričito se uspostavlja Središnji obrtni registar kao registar u koji<br />
se upisuju svi obrti na temelju rješenja nadležnih županijskih tijela, odnosno<br />
ureda Grada Zagreba. Kao baza podataka o registriranim obrtima<br />
i nadalje ostaje javan.<br />
• Kao identifikacijska oznaka obrta propisuje se matični <strong>broj</strong> obrta<br />
sadržan u obrtnici. Time bi se trebalo izbjeći daljnje korištenje matičnog<br />
<strong>broj</strong>a građana.<br />
• Rok za prijavu namjere za nastavak vođenja obrta do njegova<br />
prijenosa, nakon smrti obrtnika, uređen je na način da se računa od<br />
dana smrti i traje 30 dana.<br />
• Omogućena je privremena obustava obavljanja obrta, ukoliko<br />
obrtnik koristi pravo na njegu djeteta s težim smetnjama u razvoju do<br />
sedme godine života djeteta i to na temelju rješenja nadležnog Centra<br />
za socijalnu skrb.<br />
• Razlozi prestanka obrta po sili zakona prošireni su na slučaj da<br />
nadležni sud donese rješenje o zaključenju stečajnog postupka.<br />
Zakon o obrtu – temeljni propis za obrtništvo<br />
Zakonom o obrtu su regulirana temeljna pitanja obrtništva: pojam i vrste<br />
obrta, uvjeti za obavljanje obrta, obrazovanje i osposobljavanje za obavljanje<br />
obrta, organiziranost obrtništva, te nadzor i kazne. Usvojenim izmjenama<br />
uvedeni su neki novi instituti, dio pitanja uređen je drugačije nego do sada,<br />
a dijelom su izvršene i manje izmjene i ispravci.<br />
Pripreme za izmjene Zakona o obrtu trajale su gotovo dvije godine kroz<br />
koje vrijeme su od početnih ideja kroz višestruke dogovore, rasprave i pregovore<br />
oblikovane konačne odredbe. Prijedlog je prošao uobičajeni postupak<br />
od nacrta kojeg je sastavilo Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva,<br />
zatim je slijedilo usklađivanje s Hrvatskom obrtničkom komorom i drugim<br />
državnim tijelima, razmotrila ga je i usvojila Vlada RH, te su ga na kraju raspravili<br />
zastupnici u Hrvatskom saboru kroz propisani redovni postupak donošenja<br />
zakona u dva čitanja.<br />
Značajan dio izmjena odnosi se na obrazovanje<br />
za obavljanje obrta<br />
U području obrazovanja i mogućnosti<br />
otvaranja obrta ovaj Zakon<br />
olakšava uvjete za otvaranje obrta<br />
u brdsko-planinskim područjima i<br />
u područjima od posebne državne<br />
skrbi. U dosadašnjim odredbama<br />
Zakona ovi olakšani uvjeti vrijedili<br />
su samo za područja od posebne<br />
državne skrbi, i to s mogućnošću<br />
odgode polaganja majstorskog ispita<br />
od jedne godine. Nove odredbe<br />
proširuju pogodnosti i na brdskoplaninska<br />
područja, a mogućnost<br />
odgode polaganja majstorskog ispita<br />
produžuju na dvije godine. Ovi olakšani<br />
uvjeti odnose se i na poslovođe<br />
u izdvojenim pogonima, ako se ti<br />
pogoni otvaraju na gore navedenim<br />
područjima.<br />
U dijelu Zakona koji se odnosi<br />
na naukovanje mijenjaju se i pojednostavljuju<br />
uvjeti za izvođenje<br />
praktičnog dijela naukovanja. Time<br />
se proširuje lepeza onih koji mogu<br />
primiti naučnike na naukovanje i naučnicima<br />
se tako pružaju veće šanse<br />
za kvalitetnije izvođenje praktičnog<br />
dijela naukovanja.<br />
Licencu za izvođenje praktičnog<br />
dijela naukovanja mogu dobiti osobe<br />
koje su obrt otvorile na temelju:<br />
– položenog majstorskog ispita<br />
(vezani obrti za koje se traži majstorski<br />
ispit)<br />
– završnog ispita (vezani obrti za<br />
koje se traži srednja stručna sprema)<br />
ako imaju položen ispit kojim dokazuju<br />
osnovna znanja o poučavanju<br />
naučnika<br />
– više ili visoke stručne spreme,<br />
ako imaju položen ispit kojim dokazuju<br />
osnovna znanja o poučavanju<br />
naučnika i najmanje tri godine radnog<br />
iskustva u zanimanju za koje<br />
izvode praktični dio naukovanja<br />
– ostvarenog patentnog prava za<br />
patentirani proizvod ili uslugu, ako<br />
imaju položen ispit kojim dokazuju<br />
osnovna znanja o poučavanju naučnika<br />
i najmanje tri godine radnog<br />
iskustva u zanimanju za koje izvode<br />
praktični dio naukovanja.<br />
Licencu za izvođenje praktičnog<br />
dijela naukovanja mogu dobiti i osobe<br />
koje na dan stupanja na snagu<br />
ovog Zakona imaju registrirani obrt,<br />
odgovarajuću srednju stručnu spremu<br />
i najmanje deset godina radnog<br />
iskustva u zanimanju za koje izvode<br />
praktični dio naukovanja ako imaju<br />
položen ispit kojim dokazuju osnovna<br />
znanja o poučavanju naučnika.<br />
Novost je da se praktični dio naukovanja<br />
može izvoditi i u pravnoj<br />
osobi, koja ispunjava iste uvjete kao<br />
obrt. Posve nova odredba je da se ispit<br />
kojim se dokazuju osnovna znanja<br />
o poučavanju naučnika polaže pred<br />
komisijom Hrvatske obrtničke komore,<br />
što znači da će <strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong> morati napraviti program<br />
tog ispita i oformiti ispitne komisije.<br />
U procesu licenciranja pooštruju<br />
se kriteriji i osim propisane odgovarajuće<br />
stručne spreme osobe koja podučava<br />
naučnike traži se i odgovarajuće<br />
opremljena radionica za naukovanje<br />
u skladu s nastavnim planom<br />
i programom određenog zanimanja.<br />
Nadzor nad licenciranjem i izvođenjem<br />
praktičnog dijela naukovanja<br />
provodit će Ministarstvo gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva.<br />
Promjene su također nastale u<br />
uvjetima za pristupanje majstorskom<br />
ispitu. Dosadašnje tri, odnosno pet<br />
godina, smanjile su se na dvije odnosno<br />
tri godine. Prijedlog Ministarstva<br />
da se majstorskom ispitu može<br />
pristupiti bez radnog iskustva, <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong> je uspješno<br />
otklonila, kao i prijedlog da se na<br />
majstorski ispit može samo sa završenom<br />
osnovnom školom. Novosti u<br />
ovom dijelu su da osobe s neodgovarajućom<br />
srednjom stručnom ili školskom<br />
spremom i završenim obrazovanjem<br />
u majstorskoj školi u trajanju<br />
od godine dana za zanimanje za koje<br />
žele polagati majstorski ispit također<br />
mogu pristupiti tom ispitu. Ako su<br />
stekle nižu stručnu spremu u istom<br />
strukovnom području i imaju deset<br />
godina radnog iskustva u zanimanju<br />
za koje žele polagati majstorski ispit,<br />
također mogu pristupiti tom ispitu.<br />
U Zakonu se također spominje<br />
postupak i način osnivanja Majstorske<br />
škole, što se može pozdraviti kao<br />
pozitivna novost.<br />
Posve novi tekst Zakona odnosi se<br />
na priznavanje inozemnih obrazovnih<br />
kvalifikacija i pojedinih dijelova<br />
kvalifikacija o stečenom majstorskom<br />
zvanju. To je također hvalevrijedna<br />
novost jer se do sada ni u<br />
jednom zakonu nije preciziralo tko<br />
je nadležan za priznavanje kvalifikacija<br />
vezanih uz osposobljavanje i<br />
majstorski status.<br />
Uloga Hrvatske<br />
obrtničke komore<br />
u donošenju izmjena<br />
Zakona o obrtu<br />
O prijedlogu izmjena i dopuna<br />
Zakona o obrtu Upravni odbor<br />
HOK-a raspravljao je u više navrata.<br />
Na sjednicama Upravnog<br />
odbora bili su nazočni i predstavnici<br />
Ministarstva gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva kako<br />
bi se u prijedlog Zakona ugradila<br />
najprihvatljivija rješenja.<br />
Odmah nakon provedenih<br />
izbora i imenovanja tijela HOKa,<br />
ministar gospodarstva, rada<br />
i poduzetništva sa suradnicima<br />
primio je delegaciju HOK-a na<br />
čelu s predsjednikom Matom<br />
Topićem. Na tom sastanku usuglašeni<br />
su stavovi oko pojedinih,<br />
do tada spornih, pitanja, te su ta<br />
rješenja unesena u Konačni prijedlog<br />
Zakona, a odnose se na:<br />
1) Ministarstvo je prihvatilo<br />
prijedlog HOK-a da se maksimalno<br />
postrože i ograniče uvjeti za<br />
obavljanje gospodarske djelatnosti<br />
kao kućne radinosti ili sporednog<br />
zanimanja, kako obavljanje<br />
ovih djelatnosti ne bi predstavljalo<br />
konkurenciju obrtnicima.<br />
2) Prihvaćen je prijedlog HOKa<br />
da ministar gospodarstva, rada<br />
i poduzetništva donese pravilnik<br />
o tradicijskim i umjetničkim obrtima,<br />
ali na prijedlog HOK-a, a<br />
ne »po pribavljenom mišljenju«.<br />
3) Prihvaćen je prijedlog da<br />
identifikacijska oznaka obrta<br />
bude matični <strong>broj</strong> obrta, a ne više<br />
JMBG.<br />
4) Nakon dugih rasprava konačno<br />
je prihvaćeno da kao uvjet<br />
za obavljanje djelatnosti bude<br />
poslovni prostor na kojem obrtnik<br />
ima pravo korištenja (zakupa,<br />
odnosno vlasništva), a ne raspolaganja,<br />
i što je najvažnije, brisana<br />
je kaznena odredba za slučajeve<br />
kada obrtnik ne ispunjava taj<br />
uvjet.<br />
5) U pogledu udovoljavanja<br />
uvjeta utvrđenih Zakonom o<br />
gradnji, dogovoreno je da će se<br />
Ministarstvu zaštite okoliša, prostornog<br />
uređenja i graditeljstva<br />
uputiti zahtjev da se iz novog<br />
Zakona o gradnji koji je u postupku<br />
donošenja izbaci obveza<br />
ishođenja uporabne dozvole za<br />
prostore koji su izgrađeni i koji<br />
se koriste prije donošenja tog zakona.<br />
U ovom pitanju dobivena<br />
je puna podrška Ministarstva<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva.<br />
6) U oblasti obrazovanja prihvaćena<br />
su dva suštinska zahtjeva<br />
HOK-a: javnu ovlast provođenja<br />
majstorskih ispita i ispita o<br />
stručnoj osposobljenosti i nadalje<br />
će provoditi samo <strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong> (bio je prijedlog da<br />
ih mogu provoditi i neke »ovlaštene«<br />
obrazovne institucije.<br />
Drugo traženje je bilo da se kao<br />
uvjet za pristupanje majstorskom<br />
ispitu zahtijeva radno iskustvo, a<br />
ne da osoba sa završenom osmogodišnjom<br />
školom, odnosno sa<br />
samo položenim pomoćničkim<br />
ispitom može pristupiti majstorskom<br />
ispitu. Dogovoreno je da<br />
majstorskom ispitu mogu pristupiti<br />
osobe koje imaju završenu<br />
odgovarajuću stručnu spremu<br />
i dvije godine iskustva u zanimanju<br />
za koje žele polagati majstorski<br />
ispit, odnosno ako imaju<br />
neodgovarajuću srednju stručnu<br />
ili školsku spremu, tada moraju<br />
imati najmanje tri godine radnog<br />
iskustva.<br />
7) Nije prihvaćen prijedlog da<br />
obrtnicu izdaje, odnosno obrtni<br />
registar vodi, <strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong>.
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007. CEHOVI <br />
Niže cestarine smanjile bi<br />
malverzacije na autocestama<br />
rvatska obrtnička <strong>komora</strong><br />
skladu s poslovanjem<br />
Hpodržava aktivnosti MUP-a<br />
i cijenama inozemnih<br />
vezane za otkrivanje malverzacija<br />
kod većeg <strong>broj</strong>a tvrtki i obrtnika<br />
prilikom naplate cestarina<br />
primjera, ili izbjegavanje<br />
plaćanja pune<br />
cijene cestarine.<br />
karticama, čime su oštećene Hrvatske<br />
Ceh prijevoznika<br />
autoceste.<br />
Ujedno, HOK smatra kako bi<br />
HOK-a ponavlja<br />
kako domaćim prijevoznicima,<br />
se takve pojave sigurno reducirale<br />
obrt-<br />
kada bi cijene cestarina bile<br />
niže, a ne kako je sada slučaj, da<br />
su znatno veće nego u zemljama<br />
EU.<br />
»Postupak obrtnika prijevoznika,<br />
koji su izbjegavali naplatu<br />
cestarine na način utvrđen kriminalističkom<br />
obradom, je za svaku<br />
osudu. Ovom prilikom želimo<br />
naglasiti kako je HOK u više navrata,<br />
samostalno i u suradnji s<br />
Hrvatskom udrugom poslodavaca<br />
(HUP), Hrvatskim cestovnim<br />
prijevoznicima – gospodarskointeresna<br />
udruga (HCP g.i.u.),<br />
Hrvatskim izvoznicima (HIZ),<br />
Hrvatskom gospodarskom komorom<br />
(HGK), upozoravao Vladu<br />
i Ministarstvo mora, turizma,<br />
prometa i razvitka, na veliku<br />
sjednik Ceha prijevoznika HOK-a<br />
Juraj Šnidarić.<br />
Trenutačne cijene cestarine<br />
za auto ceste u Hrvatskoj kreću<br />
se od 1,22 kn do 1,50 kn po<br />
kilometru (od 0,16 Eura do 0,20<br />
Eura), dok su u zemljama EU,<br />
primjerice:<br />
– Italija, cijena 0,67 kn/km<br />
(0,09 Eura)<br />
– Njemačka 0,93 kn/km (0,12<br />
Eura)<br />
– Francuska od 0,75 do 0,90<br />
kn/km (od 0,10 do 0,12 Eura).<br />
Hrvatski prijevoznici traže europske<br />
cijene, jer bi one bile daleko<br />
nicima i vlasnicima<br />
tvrtki, nije u interesu<br />
voziti alternativnim<br />
pravcima, a da se<br />
autocestama nitko ne koristi<br />
zbog previsokih cijena cestarina.<br />
Prijedlog Ceha prijevoznika<br />
je da se tijekom godine, a izvan<br />
turističke sezone, prijevoznicima<br />
ponudi korištenje autocesta<br />
po povoljnijim uvjetima, jer<br />
nikome, a ponajmanje prijevoznicima,<br />
nije u interesu koristiti<br />
lokalne ceste.<br />
HOK još jednom pozdravlja<br />
akciju MUP-a i HAC-a, i ujedno<br />
poziva Vladu RH da bude partner<br />
obrtnicima, kako bi autoceste<br />
bile upotrebljavane tijekom<br />
cijele godine, od čega bi svi imali<br />
povoljnije od domaćih. Time<br />
cijenu cestarine, no nismo dobili<br />
pozitivan odgovor«, kaže pred- se ne traže ustupci koji nisu u<br />
korist.<br />
T. Juras, S. Tomić<br />
3. sjednica Ceha ugostitelja i turističkih djelatnika<br />
HOK-a i 1. sjednica Organizacijskog odbora<br />
20. kongresa ugostitelja<br />
prostorijama Područne obrtničke komore<br />
U Zadarske županije, 14. lipnja 2007. godine<br />
održana je 3. sjednica vodstva Ceha ugostitelja i<br />
turističkih djelatnika, kao i 1. sjednica Organizacijskog<br />
odbora 20. kongresa ugostitelja HOK-a.<br />
Sjednica vodstva Ceha održana je u Zadru na<br />
poziv predsjednika Ceha ugostitelja i turističkih<br />
djelatnika POK-a Zadarske županije, Dubravka<br />
Milina. Sjednici su osim članova vodstva Ceha<br />
prisustvovali i domaćin, predsjednik OK Zadarske<br />
županije, Eduard Vicković kao i vodstvo Ceha<br />
ugostitelja OK Zadarske županije. Sukladno dnevnom<br />
redu sjednice Ceha i važnosti teme »najbitnija«<br />
točka bila je rasprava, odnosno zauzimanje<br />
stava i očitovanje na radni prijedlog Pravilnika o<br />
razvrstavanju i minimalnim uvjetima ugostiteljskih<br />
objekata iz skupina »restorani«, »barovi«,<br />
»catering objekti« i »objekti jednostavnih usluga«,<br />
dostavljenog od Ministarstva mora, turizma, prometa<br />
i razvitka. Prema dostavljenim očitovanjima,<br />
odnosno prijedlozima i komentarima na predmetni<br />
Pravilnik od strane Cehova ugostitelja područnih<br />
obrtničkih <strong>komora</strong>, na sjednici je vodstvo<br />
Ceha usuglasilo stavove, a sukladno tome doneseni<br />
su zaključci koji će biti dostavljeni resornom<br />
Ministarstvu kao očitovanje. Prijedlog Pravilnika,<br />
u globalu, pozdravili su članovi vodstva Ceha kao<br />
podzakonski propis koji će donijeti kvalitetnije, te<br />
detaljnije razrađene minimalno tehničke uvjete<br />
za pojedine vrste/tipove ugostiteljskih objekata.<br />
Predloženim propisom, između ostalog, definira<br />
se pojam jednostavnih jela, jasnija i konkretnija<br />
definicija pojedinih vrsta ugostiteljskih objekata u<br />
smislu usluga koje se mogu pružati u njima, usporedno<br />
s još uvijek važećim pravilnikom u kojem<br />
su ovi i slični pojmovi nedovoljno i nekvalitetno<br />
definirani, što je u praksi rezultiralo nelojalnom<br />
konkurencijom. U osnovnim crtama, Pravilnikom<br />
su uređeni ugostiteljski objekti koji se svrstavaju u<br />
skupine »Restorani«, »Barovi«, »Catering objekti«<br />
i »Objekti jednostavnih usluga«. Skupina »Restorani«<br />
razvrstava se u vrste ugostiteljskih objekata:<br />
restoran, gostionica, zdravljak, zalogajnica,<br />
pečenjarnica, pizzeria, bistro, slastičarnica i objekt<br />
brze prehrane (fast food). Skupina »Barovi« razvrstava<br />
se u vrste ugostiteljskih objekata: kavana,<br />
noćni klub, noćni bar, disco klub, disco bar, caffe<br />
bar, pivnica, buffet, krčma, konoba i klet. Napomena:<br />
noćni klub, noćni bar, disco klub i disco<br />
bar su, u smislu ovoga pravilnika, vrste koje rade<br />
noću, a vezano za radno vrijeme. Skupinu »Catering<br />
objekti« čini vrsta ugostiteljskog objekta:<br />
pripremnica obroka (catering). Skupina »Objekti<br />
jednostavnih usluga« razvrstava se u vrste: objekt<br />
jednostavnih usluga u kiosku, objekt jednostavnih<br />
brzih usluga, objekt jednostavnih usluga u nepokretnom<br />
vozilu, objekt jednostavnih usluga u šatoru,<br />
objekt jednostavnih usluga na klupi i objekt<br />
jednostavnih usluga na kolicima. U sljedećem<br />
<strong>broj</strong>u Obrtničkih novina objavit ćemo sve novosti<br />
koje donosi Pravilnik, te razliku između »starog« i<br />
»novog« Pravilnika.<br />
Prema dnevnom redu razmatrana je »Odluka o<br />
dopuštenoj visini kala, rastepa, kvara i loma u ugostiteljstvu«,<br />
odnosno potreba za revizijom, te eventualna<br />
dopuna iste. Budući da se radi o iznimno<br />
važnoj i delikatnoj materiji, zaključak je da se izneseni<br />
prijedlozi dodatno razmotre i na županijskim<br />
cehovima te će se sukladno daljnjim aktivnostima<br />
i iskazanoj potrebi za izmjenama Odluke donijeti<br />
i konkretni zaključci. Na sjednici je bilo govora i<br />
o odluci Ministarstva zaštite okoliša, prostornog<br />
uređenja i graditeljstva da se »odgađa« primjena<br />
članka 129. Zakona o gradnji, odnosno njegova<br />
izmjena, vezano za uporabne dozvole. Isto tako,<br />
sukladno točkama dnevnog reda članovi Ceha su<br />
upoznati sa završetkom izrade Gastro vodiča koji<br />
će biti tiskan početkom mjeseca srpnja i o uključivanju<br />
HOK-a u ovogodišnji Izbor djelatnika godine<br />
u organizaciji HTZ-a. Na sjednici su također<br />
razmatrani pojedinačni prijedlozi i primjeri oko<br />
donošenja Cehovskih pravila, te su između ostalih<br />
i razmatrani pojedinačni dopisi Cehova ugostitelja<br />
područnih obrtničkih <strong>komora</strong>.<br />
Po završetku sjednice Ceha, održana je i 1. sjednica<br />
OO 20. kongresa ugostitelja i turističkih djelatnika<br />
HOK-a. Ovogodišnji jubilarni 20. po redu<br />
Kongres ugostitelja bit će održan 5. i 6. studenoga<br />
2007. godine u Hotelskom naselju »Solaris« u<br />
Šibeniku, odnosno u Šibensko-kninskoj županiji.<br />
Na sjednici OO su definirane pripremne aktivnosti<br />
potrebne za realizaciju Kongresa.<br />
20. KONGRES UGOSTITELJA I TURISTIČKIH<br />
DJELATNIKA HOK-a<br />
20. kongres ugostitelja održat će se<br />
5. i 6. studenoga 2007. godine u Šibeniku<br />
znimno nam je zadovoljstvo ove godine najavi-<br />
održavanje jubilarnog, 20. po redu, Kongresa<br />
Iti<br />
ugostitelja i turističkih djelatnika u organizaciji<br />
Hrvatske obrtničke komore. Kongres će se održati<br />
5. i 6. studenoga 2007. godine u gradu Šibeniku,<br />
te obrtničkom komorom Šibensko-kninske županije<br />
kao domaćinom. Prema prijedlogu domaćina<br />
Hotelsko naselje »Solaris« ugostit će radni dio i<br />
goste ovogodišnjeg Kongresa.<br />
Prema prikupljenim prijedlozima tema i predavanja<br />
od strane Cehova ugostitelja i turističkih<br />
djelatnika POK-ova, Organizacijski odbor definirat<br />
će teme i predavače, kao i samu koncepciju<br />
Kongresa. Stručnost, produktivnost, edukacija i<br />
koncepcija samo su neki od zadataka koji će biti<br />
Ceh prijevoznika HOK-a<br />
realizirani s ciljem da ovogodišnji Kongres bude<br />
uspješniji od prošlih, a prije svega radi jubilarnog<br />
predznaka. Za vrijeme Kongresa održat će se isto<br />
tako tradicionalna Gastro izložba ugostitelja domaćina<br />
Kongresa, s područja Šibensko-kninske<br />
županije, uz prigodna iznenađenja kojima će se<br />
upriličiti jubilarno održavanje najposjećenijeg<br />
Kongresa u organizaciji HOK-a. Domaćini su pripremili<br />
bogat popratni program, koji ćemo zajedno<br />
s prijedlogom programa Kongresa i odabirom<br />
tema objaviti u sljedećim izdanjima Obrtničkih<br />
novina.<br />
Pozivamo Vas i ove godine da se odazovete, te<br />
prisustvujete u velikom <strong>broj</strong>u, kako bismo obilježili<br />
ovogodišnji jubilej.<br />
Predsjednik Mesić primio<br />
izaslanstvo Hrvatske<br />
obrtničke komore<br />
Predsjednik Republike Hrvatske<br />
Stjepan Mesić primio<br />
je izaslanstvo Hrvatske<br />
obrtničke komore koje ga je<br />
izvijestilo o svom djelovanju<br />
i budućim planovima. Naglasili<br />
su kako, prema registru<br />
HOK-a, u Hrvatskoj aktivno<br />
U<br />
»Realizacija Europskog<br />
prostora učenja«<br />
Završna konferencija Njemačke kao predsjedavatelja EU-a u prvoj<br />
polovici 2007. g. na temu strukovnog obrazovanja<br />
prvoj polovici 2007. Njemačka<br />
je predsjedavala<br />
EU-om. U okviru toga u<br />
Münchenu je 4. i 5. lipnja 2007.<br />
održana konferencija iz područja<br />
strukovnog obrazovanja na temu:<br />
»Realizacija europskog prostora<br />
učenja«. Organizatori konferencije<br />
bili su: Savezno Ministarstvo za<br />
obrazovanje i znanost i Europski<br />
savjet za obrazovanje i kulturu.<br />
Na konferenciji su sudjelovale sve<br />
zemlje članice EU-a, a velik <strong>broj</strong> je<br />
dao svoj doprinos u izlaganjima.<br />
Konferencija je radila kako u forumu,<br />
tako i u radionicama, a dvije<br />
osnovne teme bile su Europski<br />
sistem prijenosa bodova u strukovnom<br />
obrazovanju (ECVET)<br />
i Europski kvalifikacijski okvir i<br />
njegova refleksija na nacionalne<br />
kvalifikacijske okvire. Konferenciju<br />
je otvorila dr. Annette Schavan,<br />
ministrica obrazovanja i znanosti<br />
SR Njemačke, a u uvodnom<br />
su dijelu izlagali i Jan Figel, načelnik<br />
za opće i strukovno obrazovanje,<br />
kulturu i mladež pri Europskoj<br />
komisiji, prof. dr. Jürgen<br />
Zöllner, predsjednik konferencije<br />
ministara kulture, te Helja Misukka,<br />
državna tajnica Ministarstva<br />
obrazovanja Republike Finske.<br />
U svojim govorima svi uvodničari<br />
su se založili da Europa<br />
postane veliki prostor koji intenzivno<br />
brine o strukovnom obrazovanju<br />
zajedno sa svojim prirodnim<br />
partnerima, a to su poduzetnici.<br />
Mladi ljudi, koji izlaze<br />
iz škole moraju, osim što imaju<br />
znanje, moći djelovati (činiti) i<br />
poduzeti radnje neophodne za<br />
razvoj gospodarstva. U ovakvom<br />
ODJEL ZA OBRAZOVANJE<br />
sustavu svi preuzimaju odgovornost.<br />
Njemačka ministrica je<br />
naročito naglašavala da je dvojni<br />
sustav koji Njemačka razvija najbolji<br />
sustav strukovnog obrazovanja,<br />
i to zato što znatno utječe<br />
na smanjivanje nezaposlenosti i<br />
pridonosi brzom uključivanju u<br />
rad. Ponudila je taj sustav ostalim<br />
europskim zemljama kao<br />
mogući model za daljnji razvoj.<br />
Založila se za slobodni protok<br />
mladih već u procesu obrazovanja,<br />
i za što brže definiranje<br />
nacionalnih kvalifikacijskih okvira<br />
prema europskom kvalifikacijskom<br />
okviru. Naravno da<br />
tu treba razvijati partnerstvo i<br />
logistiku koja će to partnerstvo<br />
na adekvatan način stimulirati.<br />
I ostali dionici u uvodnom izlaganju<br />
naglašavali su važnost<br />
ovih stavova. Iza uvodnih riječi<br />
održano je centralno predavanje<br />
Generalne direktorice EK za<br />
obrazovanje i kulturu Odile Quintin<br />
na temu: »Značenje europskog<br />
sustava prijenosa bodova<br />
ECVET« za priznavanje rezultata<br />
učenja prohodnosti i mobilnosti:<br />
učenje iz otvorenih konzultacija.<br />
U tom predavanju su istaknuta<br />
centralna mjesta na koja želi<br />
utjecati Europska komisija, a to<br />
su: mogućnost prohodnosti iz<br />
jednog obrazovnog sustava u<br />
drugi i traženje puta u prepoznavanju<br />
kvalitete ishoda učenja te<br />
mogućnosti prijenosa tog ishoda<br />
u druge obrazovne sustave ili<br />
na tržište rada. Osnovno načelo<br />
ECVET-a, koji je formiran na<br />
slobodnoj volji europskih država,<br />
ali se ipak smatra političkim<br />
djeluje oko 104.000 obrta s oko<br />
234.000 zaposlenih, od kojih je<br />
većina zaposlena u malim obrtima,<br />
dakle u onima koji imaju<br />
do pet zaposlenih. Izaslanstvo<br />
je zamolilo predsjednika Mesića<br />
za pomoć pri povratu imovine<br />
koje su danas u vlasništvu<br />
drugih osoba ili se njima<br />
koriste druge osobe. Radi se,<br />
naime, o Mirovinskom fondu<br />
obrtnika koji je osnovan još<br />
1965. g., a njihove su dionice,<br />
odlukom Fonda za privatizaciju<br />
1997. g. prenesene u vlasništvo<br />
Mirovinskog fonda,<br />
kao i niz nekretnina u Zagrebu<br />
i okolici. Naglasili su također<br />
kako je važno da se u zakone<br />
koji se usklađuju s pravnom<br />
stečevinom EU-a ugrade<br />
odredbe kojima će se dati dovoljno<br />
vremena za prilagodbu<br />
obrtnika novim europskim<br />
standardima. Predsjednik Mesić<br />
je podržao zahtjeve obrtnika<br />
naglasivši kako su upravo<br />
obrtnici važan nositelj gospodarskog<br />
napretka zemlje kroz<br />
otvaranje produktivnih radnih<br />
mjesta. (preuzeto sa www.<br />
predsjednik.hr)<br />
instrumentom, je da se potakne<br />
cjeloživotno učenje i da ono postane<br />
normalni proces učenja.<br />
ECVET mora biti transparentan<br />
i moraju ga podržavati instrumenti<br />
kao što su EUROPASS ili<br />
neki sličan dokument.<br />
Na ECVET-u je radila radna<br />
skupina EK za edukaciju i kulturu<br />
na čelu s Michelom Ariboutom,<br />
koji je prezentirao rezultate<br />
europskog konzultacijskog procesa.<br />
Radna skupina se osobito<br />
založila da se izlazi učenja moraju<br />
vrednovati i prepoznati, kako od<br />
strane pojedinca, tako i od strane<br />
poslodavca. U tom smislu ne treba<br />
dirati u strukture obrazovnih<br />
sustava europskih zemalja, nego<br />
se te strukture moraju susretati i<br />
međusobno podupirati.<br />
Nakon rada u forumima radile<br />
su četiri radionice čije težište<br />
je bilo na ECVET-u i rezultatima<br />
otvorenih konzultacija oko tog<br />
problema, na europskim i nacionalnim<br />
kvalifikacijskim okvirima<br />
– transparentnost i ujednačavanje<br />
kvalifikacija, prohodnost u obrazovanju<br />
i daljnjem obrazovanju<br />
– ključ za cjeloživotno učenje u<br />
praksi i mobilitet – izazovi za<br />
strukovno obrazovanje unutar<br />
granica i izvan njih i uloga<br />
ECVET-a u tome.<br />
Konferencija je radila dva<br />
dana nakon čega su doneseni zaključci<br />
koji će biti uobličeni i dostavljeni<br />
svih sudionicima. Zaključci<br />
će predstavljati uporišne<br />
točke za daljnji rad tijela Europske<br />
komisije koja se bave pitanjima<br />
strukovnog obrazovanja.<br />
mr. sc. Olga Lui<br />
NOVO IZDANJE GASTRO VODIČA<br />
Smještaj, gastro i zabava na jednom mjestu<br />
Sa zadovoljstvom ističemo da je ovogodišnje<br />
izdanje Gastro vodiča u tisku, te će biti dostavljeno<br />
svim područnim obrtničkim <strong>komora</strong>ma<br />
do sredine mjeseca srpnja. Novo izdanje Gastro<br />
vodiča tiskano je u nakladi od 3000 komada<br />
i to na četiri jezika (hrvatski, njemački, engleski<br />
i talijanski), a u suradnji sa Hrvatskom turističkom<br />
zajednicom. Ovim izdanjem domaćim i<br />
stranim gostima pružamo informacije o našim<br />
ugostiteljskim objektima koji su prepoznati i<br />
predloženi od strane struke, odnosno samih<br />
ugostitelja.<br />
Svaki ugostiteljski objekt u Gastro vodiču<br />
prikazan je uz popratnu fotografiju objekta,<br />
sukladno odabiru vlasnika. Podaci koji opisuju<br />
objekt su sljedeći: naziv i vrsta objekta, ime<br />
i prezime vlasnika, grad, PTT <strong>broj</strong>, adresa, telefon,<br />
fax, mobitel, Internet i e-mail adresa,<br />
opremljenost objekta (klima uređaj, grijanje,<br />
<strong>broj</strong> parkirnih mjesta i smještajnih kapaciteta,<br />
<strong>broj</strong> stolova), ukupni kapacitet gostiju, radno<br />
vrijeme, mogućnosti plaćanja kreditnim karticama,<br />
vrsta kuhinje, ponuda te specijaliteti kuće.<br />
Gastro vodič na ukupno 156 stranica okuplja<br />
415 različitih ugostiteljskih objekata koji su, sukladno<br />
preporuci struke, uvršteni u ovo izdanje<br />
Gastro vodiča.<br />
Ovim putem se zahvaljujemo svima koji su<br />
dali svoj doprinos pri izradi ovog izdanja Gastro<br />
vodiča.<br />
Krešimir Tomić
AKTUALNO<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007.<br />
TOMISLAV KOVAČEVIĆ, PREDSJEDNIK UPRAVE HRVATSKE AGENCIJE ZA MALO GOSPODARSTVO<br />
Garancije HAMAG-a potpora<br />
su razvoju poduzetništva<br />
Postupak izdavanja garancija je jednostavan. Prilikom realizacije kredita, poduzetnik u banci ispunjava zahtjev za garanciju HAMAG-a,<br />
nakon čega banka pokreće postupak i kontaktira HAMAG<br />
<strong>Hrvatska</strong> agencija za malo gospodarstvo<br />
osnovana je Zakonom<br />
o poticanju razvoja malog gospodarstva<br />
i najveća je razvojna<br />
agencija takvog tipa u Republici<br />
Hrvatskoj. Recite nam nešto više<br />
o HAMAG-u.<br />
<strong>Hrvatska</strong> agencija za malo gospodarstvo<br />
pravni je sljednik Hrvatske<br />
garancijske agencije (HGA).<br />
Osnovana je s ciljem povećanja <strong>broj</strong>a<br />
subjekata malog gospodarstva,<br />
razvoja postojećih poduzetnika,<br />
poticanja ravnomjernijeg razvitka<br />
svih krajeva te razvoja gospodarstva<br />
u cjelini.<br />
Kako malo i srednje poduzetništvo<br />
predstavlja više od 99 % svih<br />
registriranih subjekata gospodarstva,<br />
jasno je koliko je bitna naša<br />
uloga.<br />
Kako se uloga HAMAG-a manifestira<br />
u razvoju poduzetništva?<br />
Nekoliko je načina kojima razvijamo<br />
poduzetništvo.<br />
Prvi i onaj najprepoznatljiviji<br />
je svakako izdavanje garancija za<br />
poduzetničke kredite. Poznato je<br />
kako banka prilikom odobravanja<br />
kredita, uz osnovni uvjet isplativosti<br />
investicije, traži osiguranje tog<br />
kredita, najčešće putem nekretnine<br />
ili pokretnine. Mnogi poduzetnici<br />
nemaju dovoljno ovakvog osiguranja<br />
što rezultira nemogućnošću<br />
dobivanja kredita, a tada nema ni<br />
investiranja u poslovanje.<br />
Da bi se premostio ovaj jaz, garancija<br />
državne agencije javlja se<br />
kao odlično rješenje za banku, poduzetnika<br />
i, konačno, za gospodarstvo.<br />
Putem naših pet garancijskih<br />
programa obuhvatili smo gotovo<br />
sve bitne segmente u gospodarstvu,<br />
kao i sve skupine poduzetnika.<br />
Tako postoje garancije za nove<br />
poduzetnike koje iznose čak 80 %<br />
glavnice kredita od maksimalnih<br />
1,500.000 kn. Ovaj program omogućio<br />
je mnogim mladim poduzetnicima<br />
da započnu svoje poslovanje<br />
i oni ga dobro prihvaćaju. Svatko<br />
tko je kao početnik u poduzetništvu<br />
pokušao od banke dobiti kredit<br />
za poslovanje, a da nije imao ogro-<br />
mno osiguranje, dobro zna o čemu<br />
govorim.<br />
Zatim poduzetnicima koji se<br />
bave poljoprivredom garantiramo s<br />
50 % za glavnicu kredita od maksimalnih<br />
3,500.000 kuna.<br />
Onima koji posluju duže od dvije<br />
godine i imaju pozitivno poslovanje,<br />
a žele investirati u rast i razvoj<br />
svoga poduzeća, nudimo mogućnost<br />
garantiranja 50 % iznosa kredita<br />
od 5,000.000 kuna.<br />
Na području od posebnog državnog<br />
interesa za investiranje u<br />
poduzetništvo moguće je ostvariti<br />
70 % garancije za kredit od max.<br />
2,000.000 kuna.<br />
Također i za obrtni kapital imamo<br />
program po kojem garantiramo<br />
40 % za kredit od 3,000.000 kuna.<br />
Je li poduzetniku dovoljno da<br />
se pronađe u jednoj od na<strong>broj</strong>anih<br />
kategorija i da aplicira za<br />
HAMAG-ovu garanciju?<br />
To je osnovni preduvjet. Međutim,<br />
napomenuo bih da se garancije,<br />
baš kao i krediti, daju isključivo za<br />
ekonomski opravdane projekte. To<br />
znači da poduzetnik mora svojim<br />
poslovnim planom ili investicijskom<br />
studijom dokazati da ima potpuno<br />
zatvorenu financijsku konstrukciju,<br />
da će budući prihodi biti dostatni za<br />
pokriće svih troškova poslovanja, te<br />
za urednu otplatu kredita. Ukoliko<br />
projekt pokazuje suprotno, bolje je i<br />
za poduzetnika da ne ulazi u takvu<br />
investiciju. Osim toga, ni jedna ozbiljna<br />
banka neće odobriti kredit za<br />
neisplativ projekt, bez obzira na nečiju<br />
garanciju. Iskreno vjerujem da<br />
su prošla vremena onih povremenih<br />
neozbiljnosti nekih banaka, koje su<br />
odobravale kredite za neisplative<br />
projekte, samo da bi došle do poduzetnikove<br />
nekretnine.<br />
Što kada poduzetnik ipak u<br />
svom poslovnom planu prikaže<br />
prenapuhane buduće prihode da<br />
bi zadovoljio kriterije? Je li projekt<br />
tada u opasnosti?<br />
To se, dakako, događa, ali takav<br />
poslovni plan najčešće odmah u banci<br />
dobije negativnu ocjenu i banka<br />
ga u najboljem slučaju vrati na doradu<br />
ili ispravak. To je zasigurno puno<br />
duži i skuplji put za poduzetnika. Da<br />
se takve stvari ne bi događale, HA-<br />
MAG je razvio mrežu konzultanata<br />
certificiranih za malo gospodarstvo,<br />
što je također naš prepoznatljivi projekt.<br />
Osobe s ovakvim certifikatom,<br />
ukoliko ozbiljno razmišljaju o svojoj<br />
profesionalnoj budućnosti, neće si<br />
dozvoliti takve »izlete«.<br />
Smatram da je konzultantsko tržište<br />
u Hrvatskoj nedovoljno razvijeno<br />
i da ga treba podržati i razvijati<br />
u ispravnom smjeru. Legalno<br />
tržište konzultanata poput poplave<br />
će izbaciti na površinu one koji love<br />
u mutnom.<br />
Trenutno u mreži imamo 58<br />
certificiranih konzultanata diljem<br />
Hrvatske i ta <strong>broj</strong>ka nije konačna.<br />
I dalje ćemo razvijati mrežu, a ove<br />
godine ćemo se fokusirati na certificiranje<br />
konzultanata specijalista za<br />
određena područja.<br />
Osim toga, u sljedećih nekoliko<br />
mjeseci uspostavit ćemo sustav<br />
subvencioniranja konzultantskih<br />
usluga putem vaučera, tako da<br />
ćemo poduzetniku vratiti 50 % od<br />
cijene konzultantske usluge.<br />
Od prošle godine HAMAG<br />
provodi i projekte poticanja malog<br />
i srednjeg poduzetništva putem<br />
bespovratnih potpora. Koji<br />
su to projekti?<br />
U 2006. godini Ministarstvo gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva<br />
prepoznavši naš pozitivan iskorak<br />
u poslovanju, povjerilo nam je na<br />
provođenje dva projekta koja smo<br />
uspješno odradili, te nam je ove godine<br />
povjerilo još jedan projekt.<br />
Tako sada<br />
provodimo Projekt<br />
poduzetništvo<br />
ciljanih skupina,<br />
Učeničko<br />
poduzeće i<br />
učenička zadruga<br />
te Poticanje<br />
poduzetničkih<br />
centara i regionalnih<br />
razvojnih agencija.<br />
Na koji način ostvarujete suradnju<br />
i kontakte s poduzetnicima<br />
diljem Hrvatske, s obzirom<br />
na to da imate ured u Zagrebu?<br />
Od srpnja 2005. godine,<br />
izdali smo 320 garancija za<br />
kreditiranje poduzetničkih<br />
projekata, u vrijednosti od<br />
310,000.000 kuna, čime smo<br />
omogućili investicije veće<br />
od 730,000.000 kuna.<br />
To što nam je ured u Zagrebu i<br />
nemamo podružnica, nije nedostatak.<br />
Odustali smo od modela<br />
našeg razvoja putem podružnica<br />
jer bi nam to bio velik i nepotreban<br />
trošak.<br />
HAMAG ima potpisane sporazume<br />
o suradnji s više od 20 banaka<br />
u Hrvatskoj, uključujući i one<br />
najjače banke. Na taj način svaka<br />
poslovnica banke ujedno je i naša<br />
poslovnica ili barem info-punkt.<br />
Nadalje, spomenuo sam naše certificirane<br />
konzultante<br />
čiji se detaljan<br />
popis nalazi<br />
na našoj web<br />
stranici www.<br />
hamag.hr koji<br />
također mogu<br />
vrlo relevantno<br />
konzultirati poduzetnika.<br />
Tu su<br />
i centri za poduzetništvo i regionalne<br />
razvojne agencije gdje se svaki<br />
poduzetnik može obratiti za savjet<br />
ili informaciju.<br />
Institucije koje okupljaju ili udružuju<br />
poduzetnike kao što je <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong> (HOK), također<br />
stoji obrtnicima na raspolaganju<br />
i rješava njihove probleme u okviru<br />
svojih mogućnosti.<br />
Ja bih ovdje naglasio onu komponentu<br />
HOK-a u poticanju razvoja<br />
obrtništva, a ne samo u rješavanju<br />
problema.<br />
Iz razgovora s obrtnicima, ne prevladava kod svih optimizam glede<br />
HAMAG-a kao institucije koja zadovoljava potrebe poduzetnika.<br />
U čemu je tajna?<br />
Tajne nema. Na početku ovog razgovora rekao sam da je HAMAG<br />
pravni sljednik HGA, Hrvatske garancijske agencije.<br />
Uz prava i obveze koje smo naslijedili, u jednom dijelu naslijedili<br />
smo i takva negativna sjećanja poduzetnika koji su imali loša iskustva<br />
s Agencijom.<br />
Kako svaku instituciju zapravo čine i predstavljaju ljudi, oni su<br />
glavni kreatori dobrog ili lošeg ugleda institucije. Došavši na mjesto<br />
predsjednika Uprave HAMAG-a u srpnju 2005. godine, zatekao sam<br />
situaciju u kojoj se nitko ne bi želio zateći. Ipak, uspjeli smo razbiti<br />
debeli zid birokracije drugačijim pristupom prema poslovanju, ključnim<br />
partnerima i javnosti, ali i čišćenjem svega što nas je usporavalo<br />
i kompromitiralo.<br />
Mada smo u posljednje dvije godine ostvarili zavidan rezultat, proces<br />
stvaranja suvremene agencije nastavljamo ubrzanim tempom ne<br />
dozvoljavajući da nas nekakav zaostali krak birokracije u tome sprječava.<br />
Stoga molim sve obrtnike da nam na tome putu pomognu i da sve<br />
poteškoće i negativna iskustva koja su imali ili imaju danas s djelatnicima<br />
Agencije, jave meni osobno na <strong>broj</strong> telefona 488-1003 ili na e-<br />
mail: tkovacevic@hamag.hr kako bih otklonio zapreke koje štete razvoju<br />
poduzetništva.<br />
11. NACIONALNO SAVJETOVANJE O GOSPODARSTVU I PODUZETNIŠTVU<br />
Stvorena dobra poduzetnička klima<br />
Tradicionalno savjetovanje o<br />
gospodarstvu i poduzetništvu<br />
Ministarstva gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva, održano<br />
u Solarisu od 30. svibnja do 1.<br />
lipnja, okupilo je više od 800 sudionika,<br />
predstavnika državne, županijske<br />
i lokalne vlasti, <strong>broj</strong>ne poduzetnike.<br />
Predsjednik Mato Topić<br />
također je, na poziv Ministarstva,<br />
sudjelovao na Savjetovanju, gdje je<br />
imao prilike prezentirati<br />
aktualne<br />
probleme obrtništva<br />
u uvodnom<br />
dijelu programa<br />
te na konferenciji<br />
za novinare.<br />
Na ovogodišnjem<br />
savjetovanju, posvećenom<br />
konkurentnosti<br />
i izvozu,<br />
predstavljeno<br />
je niz projekata i<br />
mjera vezanih za<br />
razvoj konkurentnosti<br />
i mogućnosti rasta izvoza<br />
malih i srednjih poduzeća, a dodijeljene<br />
su i nagrade najboljim poduzetnicima,<br />
poduzetničkoj zoni,<br />
te najboljim srednjoškolcima i studentima<br />
u izradi poslovnog plana<br />
ili projekta.<br />
Otvarajući Savjetovanje, ministar<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
Branko Vukelić, istaknuo je kako<br />
je u zadnje tri i pol godine učinjen<br />
veliki napredak u razvoju malog i<br />
srednjeg poduzetništva i stvorena<br />
je dobra poduzetnička klima. Poručio<br />
je da, ukoliko <strong>Hrvatska</strong> želi<br />
imati jako gospodarstvo, konkurentnost<br />
i izvoz trebaju biti na vrhu<br />
prioriteta.<br />
Savjetovanje koje je okupilo rekordan<br />
<strong>broj</strong> sudionika, bavilo se<br />
temama financiranja malog i srednjeg<br />
poduzetništva, projektima<br />
EU-a za povećanje konkurentnosti<br />
gospodarstva, marketingom<br />
kao temeljem poslovanja, novim<br />
tehnologijama i inovacijama kao<br />
preduvjetima konkurentnosti itd.<br />
Kao neki od glavnih zaključaka Savjetovanja<br />
izdvojeni su rast izvoza<br />
kao osnovni uvjet daljnjeg razvitka<br />
gospodarstva, ostvarivanje kvalitete<br />
na tržištu kroz partnerski<br />
odnos proizvođača te kako je preduvjet<br />
za izvoz visoka razina konkurentnosti<br />
temeljena na razvoju i<br />
znanju. U sklopu 11. NASA-e, dodijeljene<br />
su i nagrade i priznanja<br />
najboljim poduzetnicima u osam<br />
kategorija. Također, u okviru ovog<br />
skupa, u suradnji sa HOK-om, u Šibeniku<br />
je postavljena i izložba tradicijskih<br />
obrta na kojoj je izlagalo<br />
30-ak obrtnika iz čitave Hrvatske,<br />
te revija frizura i modnih kreacija,<br />
u suradnji sa Cehom frizera i kozmetičara<br />
te Obrtničkom komorom<br />
Šibensko-kninske županije i Udruženjem<br />
obrtnika Šibenik.<br />
S. Tomić
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007.<br />
CEHOVI <br />
ZAKON O GRADNJI<br />
Uvjerenje umjesto uporabnih dozvola<br />
Ivica Štambuk<br />
Kako je najavljena skora promjena<br />
u zakonodavstvu<br />
vezano za gradnju, prema<br />
prijedlogu Vlade RH od 9. svibnja<br />
2007., gdje će se izdati novi objedinjeni<br />
Zakon o prostornom uređenju<br />
i gradnji, a stanje uporabnih i građevinskih<br />
dozvola u obrtničkim<br />
poslovnim prostorima je prema<br />
priloženom grafikonu, u nastavku<br />
dajemo usporedbu važećeg i najavljenog<br />
zakona u pogledu potrebne<br />
dokumentacije.<br />
DOKUMENTACIJA ZA POSLOVNE PROSTORE<br />
23% NE ZNAM<br />
KOJE<br />
DOZVOLE<br />
IMAM<br />
8% NEMAM<br />
NITI GRAĐ. NITI<br />
UPORABNU<br />
DOZVOLU<br />
Novi Zakon o prostornom uređenju<br />
i gradnji mirno će dočekati<br />
41 % onih koji posjeduju uporabnu<br />
dozvolu, isto tako i dio onih (28 %)<br />
koji imaju građevinsku dozvolu (no<br />
ostaje vidjeti iz kojeg su im razdoblja<br />
građevinske dozvole). Preostaje<br />
još 23 % onih koji ne znaju koju<br />
dozvolu imaju, te 8 % obrta bez<br />
dokumenata za poslovni prostor,<br />
što je još uvijek dosta poslovnih subjekata<br />
koji će uz redovne poslovne<br />
probleme morati rješavati i papirologiju<br />
građevina.<br />
ZA VRIJEME DO 15.<br />
VELJAČE 1968. GODINE<br />
Prema još važećem Zakonu o<br />
gradnji, NN 175/2003., izmjena NN<br />
100/2004.<br />
41% IMAM<br />
UPORABNU<br />
DOZVOLU<br />
28% IMAM<br />
GRAĐ., ALI NE I<br />
UPORABNU<br />
DOZVOLU<br />
Odobrenje za obavljanje gospodarske<br />
djelatnosti u poslovnom<br />
prostoru, tj. građevini izgrađenoj<br />
bez građevinske dozvole do 15.<br />
veljače 1968. godine, a koja se smatra<br />
izgrađenom na temelju građevinske<br />
dozvole, može se izdati ako<br />
stranka uz zahtjev priloži dokaz da<br />
je građevina izgrađena prije 15. veljače<br />
1968. godine (potvrda, uvjerenje<br />
ili drugi akt tijela državne uprave<br />
nadležnog za državnu izmjeru<br />
i katastar nekretnina o vremenu<br />
izgradnje građevine, a ako snimanje<br />
zemljišta za odnosno područje<br />
nije provedeno prije navedenog<br />
datuma, tada drugi dokaz poput<br />
računa za električnu energiju, komunalna<br />
davanja, građevinski materijal,<br />
ugovor o gradnji građevine<br />
i dr.). Naravno, ovu činjenicu moguće<br />
je dokazivati i svim drugim<br />
dokaznim sredstvima (članak 122.<br />
ZOG-a).<br />
Prema prijedlogu Zakona o prostornom<br />
uređenju i gradnji, Vlada<br />
RH od 9. svibnja 2007.<br />
Bez posebne izmjene:<br />
Čl. 330., st. 1. Građevina izgrađena<br />
do 15. veljače 1968. godine<br />
smatra se izgrađenom na temelju<br />
pravomoćne građevinske dozvole<br />
odnosno drugog odgovarajućeg<br />
akta nadležnog upravnog tijela.<br />
St. 5. Za građevinu iz stavka 1.<br />
ovoga članka ne izdaje se uporabna<br />
dozvola.<br />
ZA VRIJEME DO 19.<br />
LIPNJA 1991. GODINE<br />
Prema još važećem Zakonu o<br />
gradnji, NN 175/2003., izmjena NN<br />
100/2004.<br />
Ako nema uporabne dozvole,<br />
izdano odobrenje za obavljanje<br />
gospodarske djelatnosti u takvom<br />
poslovnom prostoru, tj. građevini<br />
može važiti samo do 31. prosinca<br />
2007.<br />
Prema prijedlogu Zakona o prostornom<br />
uređenju i gradnji, Vlada<br />
RH od 9. svibnja 2007.<br />
Kako je to uređeno člankom 331.<br />
Nacrta, za građevinu čija je građevinska<br />
dozvola odnosno drugi odgovarajući<br />
akt tijela graditeljstva izdana<br />
do 19. lipnja 1991. godine ne<br />
izdaje se uporabna dozvola (ako u<br />
vezi s njenim građenjem nije u tijeku<br />
postupak građevinske inspekcije).<br />
Budući da je uporabna dozvola<br />
jedan od uvjeta za izdavanje rješenja<br />
o obavljanju djelatnosti (prema<br />
članku 256. Nacrta), a za ove<br />
građevine se uporabna dozvola ne<br />
izdaje, proizlazi da će za rješenje o<br />
obavljanju djelatnosti biti dostatno<br />
priložiti:<br />
– pravomoćnu građevinsku dozvolu<br />
i<br />
– potvrdu da nije u tijeku postupak<br />
građevinske inspekcije.<br />
ZA VRIJEME OD<br />
20. LIPNJA 1991. DO<br />
31. PROSINCA 2003.<br />
GODINE<br />
Prema još važećem Zakonu o<br />
gradnji, NN 175/2003., izmjena NN<br />
100/2004.<br />
Odobrenje za obavljanje gospodarske<br />
djelatnosti u poslovnom<br />
prostoru, tj. građevini izgrađenoj<br />
na temelju građevinske dozvole<br />
odnosno lokacijske dozvole iz<br />
članka 56. stavka starog 2. Zakona<br />
o gradnji (»Narodne <strong>novine</strong>«,<br />
<strong>broj</strong> 52/99., 75/99., 117/01. i 47/03.)<br />
do stupanja na snagu ZOG-a (1. siječnja<br />
2004.) može se izdati, ako je<br />
stranka uz zahtjev priložila građevinsku<br />
dozvolu odnosno navedenu<br />
lokacijsku dozvolu koja je postala<br />
konačna prije 1. siječnja 2004. i na<br />
kojoj je konačnost potvrđena. U navedenom<br />
slučaju na izdavanje odobrenja<br />
o obavljanju gospodarske<br />
djelatnosti nije od utjecaja namjena<br />
građevine odnosno prostora određena<br />
građevinskom odnosno lokacijskom<br />
dozvolom. Dakle, građevinska<br />
odnosno lokacijska dozvola<br />
ne mora biti izdana za građevinu<br />
odnosno prostor poslovne namjene<br />
ili djelomično poslovne namjene.<br />
Ako nema uporabne dozvole, izdano<br />
odobrenje za obavljanje gospodarske<br />
djelatnosti u takvom poslovnom<br />
prostoru, tj. građevini može<br />
važiti samo do 31. prosinca 2007.<br />
Prema prijedlogu Zakona o prostornom<br />
uređenju i gradnji, Vlada<br />
RH od 9. svibnja 2007.<br />
Člankom 333. Nacrta je uređeno<br />
da za uporabu građevine izgrađene<br />
na temelju građevinske dozvole izdane<br />
od 20. lipnja 1991. godine do<br />
31. prosinca 2003. godine umjesto<br />
uporabne dozvole nadležno upravno<br />
tijelo na zahtjev investitora odnosno<br />
vlasnika građevine može<br />
izdati uvjerenje kojim se utvrđuje<br />
da je građevina izgrađena u skladu<br />
s građevinskom dozvolom u pogledu<br />
vanjskih gabarita i namjene (ako<br />
u vezi s tom građevinom nije u tijeku<br />
postupak građevinske inspekcije<br />
i ako se ne radi o građevini za koju<br />
je građevinsku dozvolu izdalo Ministarstvo).<br />
Slično kao i u prethodnom<br />
slučaju za rješenje o obavljanju<br />
djelatnosti bit će dostatno priložiti:<br />
– uvjerenje (da je izgrađeno u<br />
skladu s građevinskom dozvolom<br />
– gabariti, namjena) i<br />
– potvrdu da nije u tijeku postupak<br />
građevinske inspekcije.<br />
ZA VRIJEME OD 1.<br />
SIJEČNJA 2004. GODINE<br />
NADALJE<br />
Prema još važećem Zakonu o<br />
gradnji, NN 175/2003., izmjena NN<br />
100/2004.<br />
Potrebna Uporabna dozvola.<br />
Prema prijedlogu Zakona o prostornom<br />
uređenju i gradnji, Vlada<br />
RH od 9. svibnja 2007.<br />
Potrebna Uporabna dozvola uz<br />
izuzetak:<br />
Uporaba građevina (čl. 256.) prijedloga<br />
Zakona:<br />
(1) Izgrađena zgrada čija građevinska<br />
(bruto) površina nije veća<br />
od 400 m 2 može se početi koristiti,<br />
odnosno staviti u pogon te se za nju<br />
može izdati rješenje za obavljanje<br />
djelatnosti po posebnom zakonu<br />
nakon što investitor nadležnom<br />
upravnom tijelu dostavi završno izvješće<br />
nadzornog inženjera.<br />
– Dakle, za ovakve građevine<br />
(manje od 400 m 2 ), nije potrebna<br />
uporabna dozvola, već samo Izvješće<br />
nadzornog inženjera.<br />
Za građevine koje imaju status<br />
uporabljivih građevina prema sadašnjem<br />
Zakonu o gradnji (građevina<br />
izgrađena, rekonstruirana ili<br />
sanirana u sklopu projekta obnove<br />
ratom oštećenih ili porušenih kuća;<br />
građevina čija je građevinska dozvola<br />
ili drugi odgovarajući akt<br />
uništena ili je nedostupna uslijed<br />
prirodnih nepogoda, ratnih i drugih<br />
razaranja; građevina koju država<br />
kupi u svrhu stambenog zbrinjavanja<br />
u smislu Zakona o područjima<br />
posebne državne skrbi), a koje su u<br />
Nacrtu obuhvaćene člankom 332.,<br />
način izdavanja rješenja o obavljanju<br />
djelatnosti se bitno ne mijenja.<br />
O odgovarajućim načinima postupanja<br />
Ministarstvo će izdati detaljniju<br />
uputu nakon što Zakon o prostornom<br />
uređenju i gradnji stupi na snagu.<br />
NAJAVA STRUČNOG SKUPA<br />
»Njega tekstilija i odjeće«<br />
28. – 29. rujna 2007., Otočec na Krki, Slovenija<br />
Na skupu će se razmotriti<br />
strukovna i zakonodavna<br />
problematika, <strong>broj</strong>ne teme<br />
vezane uz obavljanje djelatnosti<br />
kemijskog čišćenja i pranja, kao što<br />
su: Dileme razvoja djelatnosti kemijskih<br />
čistača i praonica; Zakonodavstvo<br />
u RH i zaštita okoliša: zrak,<br />
voda, tlo i otpad; Zakonodavstvo<br />
EU; Projekti u Sloveniji i mogućnosti<br />
za budućnost; Mokro čišćenje<br />
– dosadašnja iskustva; Mogućnosti<br />
UV zaštite tekstilija u pranju; Alternativni<br />
postupci njege tekstilija;<br />
Tehnologija pranja: postupci i otvorena<br />
pitanja; Europski standardi<br />
na području najma rublja i stanje u<br />
Hrvatskoj; Utjecaj perkloretilena na<br />
mješavine vuna/ poliester/ elastomer;<br />
Problematika njege odjeće s<br />
funkcionalnim membranama; Ekonomika<br />
čišćenja i pranja, budućnost<br />
djelatnosti; Obnova kemijskih<br />
čistionica u svjetlu novog zakonodavstva;<br />
HACCP, njega korištenih<br />
tekstilija, pranje bolničkih tekstilija;<br />
Predstavit će se i različiti proizvođači<br />
strojeva i opreme.<br />
Uz velik <strong>broj</strong> predstavnika struke<br />
– kemijskih čistača, Stručnom skupu<br />
će prisustvovati i predstavnici<br />
resornih ministarstava, institucija i<br />
ustanova, predstavnici županijskih<br />
obrtničkih <strong>komora</strong>, kao i dužnosnici<br />
Hrvatske obrtničke komore i<br />
Obrtne zbornice Slovenije.<br />
U sklopu prvog dana, predviđen<br />
je i okrugli stol: »Problematika<br />
iz prakse«, gdje će sudionici moći<br />
iznijeti svoja iskustva, konkretne<br />
Stručni skup »Njega<br />
tekstilija i odjeće«, u<br />
organizaciji Hrvatske<br />
obrtničke komore i Obrtne<br />
zbornice Slovenije, održat<br />
će se 28. i 29. rujna 2007.<br />
godine u Otočcu na Krki,<br />
Slovenija.<br />
(Automobilom od Zagreba<br />
prema Ljubljani, 1 sat<br />
vožnje, 65 km)<br />
probleme iz prakse, mišljenja i stavove<br />
u svezi problematike kemijskog<br />
čišćenja i pranja, zakonske<br />
regulative i sl.<br />
Prijave za sudjelovanje na Skupu<br />
potrebno je poslati najkasnije do 14.<br />
rujna 2007., na HOK uz tekst: »Prijavljujem<br />
se za stručni skup NJEGA<br />
TEKSTILIJA I ODJEĆE – PRIJA<br />
VA«, uz naznaku vaših kontakt podataka:<br />
ime, prezime, naziv obrta/<br />
tvrtke, telefon, adresa, e-mail.<br />
Prijavu pošaljite na Hrvatsku<br />
obrtničku komoru, e-mailom: tomislav.juras@hok.hr<br />
ili faksom 01 48<br />
46 610.<br />
Troškove smještaja i puta svaki<br />
pojedinac podmiruje osobno.<br />
Pojedinci će rezervaciju smještaja<br />
za Hotel Sport, Otočec, izvršiti osobno,<br />
najkasnije do 14. rujna 2007.<br />
– Kontaktna osoba u hotelu: g.<br />
Andrej Černe ili g. Primož Potočar.<br />
– Tel. <strong>broj</strong> Hotela Šport:<br />
00 386 7 38 48 600 ili 602;<br />
Fax: 00 386 7 38 48 605; e-mail: booking.otocec@terme-krka.si<br />
Stručni skup počinje u petak 28.<br />
rujna 2007. u 9 sati i završava do<br />
ručka u subotu 29. rujna 2007. Oni<br />
sa daljih destinacija, trebali bi doći<br />
u četvrtak navečer 27. rujna 2007.<br />
Cijene smještaja Hotel Sport,<br />
Otočec na Krki, Slovenija:<br />
Smještaj sudionika predviđen je<br />
u jednokrevetnim i dvokrevetnim<br />
sobama.<br />
– Noćenje s doručkom u jednokrevetnoj<br />
sobi: 66 EUR/osobi<br />
– Noćenje s doručkom u dvokrevetnoj<br />
sobi: 46 EUR/osobi, ukupno<br />
92 EUR-a<br />
– Noćenje s doručkom u dvokrevetnoj<br />
sobi, ako je koristi samo<br />
jedna osoba (kao jednokrevetna) 58<br />
EUR<br />
– Doplata za ručak – od 6 do 9<br />
EUR-a<br />
– Predviđena je zajednička svečana<br />
večera u petak, oko 15 EUR/osobi<br />
(nije uključeno piće)<br />
– S obzirom na manji <strong>broj</strong> jednokrevetnih<br />
soba, sugerira se što veće<br />
korištenje dvokrevetnih<br />
– Za sudionike stručnog skupa,<br />
na navedene cijene Terme-Krka<br />
daju popust 10 % na smještaj.<br />
Dodatne informacije: Program,<br />
dodatne sadržaje i dr. možete uskoro<br />
potražiti na web stranici HOK-a:<br />
www.hok.hr; područje Komorski ured<br />
HOK-a i zatim Cehovske aktivnosti.<br />
Ivica Štambuk
CEHOVI<br />
Odluke o davanju koncesije<br />
za autotaksi prijevoz<br />
HOK tražio upravni nadzor<br />
12. susret<br />
ribara<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007.<br />
Tomislav Juras<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong> dosad<br />
je u više navrata<br />
upozoravala na nepravilnosti<br />
u objavama natječaja<br />
za dodjeljivanje autotaksi<br />
koncesija na razini lokalne<br />
uprave i samouprave, no<br />
unatoč <strong>broj</strong>nim upozorenjima<br />
taksi problematika je i<br />
dalje ostajala neriješena.<br />
Samim time ceh prijevoznika<br />
HOK-a, pokrenuo je<br />
inicijativu za razrješenjem<br />
nekih osnovnih problema,<br />
a prije svega nezakonito<br />
dodijeljenih koncesija i Odluka<br />
o autotaksi prijevozu<br />
u nekim gradovima.<br />
Kao primjer nezakonito<br />
dodijeljene koncesije ističemo<br />
primjer grada Rijeke<br />
gdje je Gradsko vijeće<br />
Grada Rijeke na sjednici<br />
održanoj 30. svibnja 2006.<br />
donijelo Odluku o davanju<br />
koncesije za obavljanje<br />
djelatnosti autotaksi prijevoza<br />
na području Grada<br />
Rijeke.<br />
Naime, obavljanje autotaksi<br />
prijevoza uređeno<br />
je Zakonom o prijevozu<br />
u cestovnom prometu.<br />
Odredbom članka 46. Zakona<br />
određeno je da se<br />
autotaksi prijevoz uređuje<br />
i propisom kojeg u skladu<br />
sa Zakonom donosi nadležno<br />
tijelo jedinice lokalne<br />
samouprave. Stavkom<br />
6. istog članka određen je<br />
sadržaj tog propisa, i to:<br />
uređuju se uvjeti za dobivanje<br />
koncesije, utvrđuju<br />
se autotaksi stajališta, te<br />
<strong>broj</strong> sjedala u osobnom vozilu<br />
kojim se obavlja autotaksi<br />
prijevoz.<br />
U javnom natječaju određeno<br />
je što mora sadržavati<br />
ponuda za sudjelovanje<br />
na natječaju, te je, između<br />
ostalog, zatraženo:<br />
Presliku rješenja o upisu<br />
u sudski registar Trgovačkog<br />
suda za pravne osobe,<br />
odnosno obrtni registar za<br />
fizičke osobe, iz kojih je<br />
vidljivo da je ponuditelj<br />
registriran za obavljanje<br />
djelatnosti autotaksi prijevoza.<br />
Po raspisanom natječaju<br />
gradsko vijeće Grada Rijeke<br />
donijelo je Odluku o<br />
davanju koncesije za obavljanje<br />
djelatnosti autotaksi<br />
prijevoza na području<br />
Grada Rijeke od 30. svibnja<br />
2006. i Odluku o davanju<br />
koncesije za obavljanje djelatnosti<br />
autotaksi prijevoza<br />
na području Grada Rijeke<br />
od 30. studenog 2006. kojima<br />
su dodijeljene koncesije<br />
za obavljanje autotaksi prijevoza<br />
na području Grada<br />
Rijeke za 12 vozila trgovačkom<br />
društvu CAMEO<br />
d.o.o. Rijeka, Jadranska 3d.<br />
Uvidom u sudski registar<br />
ustanovili smo da CA-<br />
MEO d.o.o. nije registriran<br />
za obavljanje taksi službe,<br />
te da mu je kao takvom pogrešno<br />
dodijeljena koncesija,<br />
a na štetu drugih poduzetnika<br />
s uredno registriranom<br />
taksi službom.<br />
Kao loš primjer Odluke<br />
o autotaksi prijevozu istaknuli<br />
bismo Grad Samobor<br />
gdje je Gradsko vijeće Grada<br />
Samobora na sjednici<br />
održanoj 28. veljače 2007.<br />
donijelo Odluku o autotaksi<br />
prijevozu, a svojim je sadržajem<br />
propisala više od<br />
zakonske ovlasti.<br />
Naime, tom Odlukom<br />
se uz uvjete određene Odlukom<br />
navodi u članku 3.<br />
»unaprijed utvrđen cjenik<br />
usluge« (po kome?), a što<br />
je u suprotnosti s člankom<br />
9. Zakona o zaštiti tržišnog<br />
natjecanja (»Narodne <strong>novine</strong>«<br />
br. 122/03). Nadalje,<br />
cijena usluge autotaksi<br />
prijevoza sastavni je dio<br />
odluke o davanju koncesije<br />
(članak 9.), a odredbom<br />
stavka 2. članka 10. određeno<br />
je i da koncesije mogu<br />
dobiti i taksi prijevoznici<br />
koji nemaju prebivalište<br />
na području Grada Samobora<br />
»ukoliko su povoljniji<br />
od prijevoznika s područja<br />
Grada Samobora«.<br />
Odlukom nije određeno<br />
što znači »povoljniji«, ali<br />
može se pretpostaviti da<br />
to znači jeftiniji. Nije nam<br />
jasno što to onda znači u<br />
odnosu na prije citiranu<br />
odredbu iz članka 3. HOK<br />
je mišljenja da se ovakvim<br />
određenjem stvara nered<br />
u ovoj djelatnosti te da se<br />
otvara mogućnost nelojalnoj<br />
konkurenciji.<br />
Nadalje odredba članka<br />
22. Odluke govori da za<br />
vrijeme prijevoza autotaksi<br />
vozač mora u vozilu imati<br />
između ostalog i »ovjereni<br />
cjenik autotaksi usluge, od<br />
nadležnog tijela davatelja<br />
koncesije«. Nije nam jasno<br />
što to davatelj koncesije<br />
ovjerava na »unaprijed<br />
utvrđenom cjeniku usluga«<br />
(a Zakon ne propisuje<br />
ovjeru cjenika).<br />
Nadalje, odredba članka<br />
27. u stavku 2. govori o<br />
primanju drugih putnika<br />
za vrijeme vožnje, što je u<br />
suprotnosti sa Zakonom i<br />
odredbama o linijskom prijevozu.<br />
Pitanje izdavanja računa<br />
uređeno je posebnim<br />
propisima te smatramo da<br />
odredbu članka 30. treba<br />
uskladiti, odnosno brisati.<br />
Autotaksi djelatnost je<br />
jedna od gospodarskih djelatnosti<br />
kojoj Ustav Republike<br />
Hrvatske jamči slobodu<br />
na tržištu. Odredbe članka<br />
34. i 35. i druge zasigurno<br />
narušavaju poduzetničku<br />
slobodu propisivanjem cjenika,<br />
a osim toga za takvo<br />
propisivanje Gradsko vijeće<br />
Grada Samobora nema<br />
ovlasti u Zakonu o prijevozu<br />
u cestovnom prometu.<br />
U zaštiti interesa autotaksi<br />
prijevoznika HOK<br />
traži od Ministarstva<br />
mora, turizma, prometa i<br />
razvitka da kao tijelo državne<br />
uprave nadležno<br />
za nadzor nad provođenjem<br />
Zakona o prijevozu<br />
HITNO preispita Odluke<br />
o davanju koncesije za<br />
obavljanje djelatnosti autotaksi<br />
prijevoza na području<br />
Grada Rijeke i da<br />
hitno preispita Odluku o<br />
autotaksi prijevozu Grada<br />
Samobora.<br />
Predsjedništvo HOK-a na sjednicama<br />
održanim 3. svibnja i 5.<br />
lipnja 2007. godine donijelo je<br />
Odluku o održavanju 12. susreta ribara,<br />
koji će se održati 26. i 27. listopada<br />
2007. godine u Zadarskoj županiji, te<br />
su imenovani članovi Organizacijskog<br />
odbora za pripremu 12. susreta ribara<br />
u sljedećem sastavu:<br />
• Aldo Ukanović, potpredsjednik<br />
HOK-a i predsjednik Organizacijskog<br />
odbora<br />
• Eduard Vicković, predsjednik OK<br />
Zadarske županije<br />
• Tonči Božanić, predsjednik Ceha ribara<br />
HOK-a<br />
• Miljenko Milohnić, potpredsjednik<br />
Ceha ribara HOK-a<br />
• Ante Fabijanić, član Ceha ribara<br />
HOK-a<br />
• Antun Pavlović, član Ceha ribara<br />
HOK-a.<br />
Prva sjednica Organizacijskog odbora<br />
za pripremu 12. susreta ribara<br />
održana je 16. lipnja 2007. godine, u<br />
Umagu, u okviru održavanja 2. međunarodnog<br />
sajma ribarstva i ribarske<br />
opreme pod nazivom »CRO Fish«.<br />
Na sjednici Organizacijskog odbora<br />
usvojeni su sljedeći zaključci:<br />
Organizator 12. susreta ribara je<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong>.<br />
Dvanaesti Susret ribara održat će se<br />
26. i 27. listopada 2007. godine u gradu<br />
Pagu, a domaćin Susreta je Obrtnička<br />
<strong>komora</strong> Zadarske županije.<br />
Zatražit će se pokroviteljstvo od<br />
strane Ministarstva poljoprivrede,<br />
šumarstva i vodnog gospodarstva,<br />
Ministarstva mora, turizma, prometa<br />
i razvitka te Ministarstva gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva.<br />
Utvrđena je preliminarna lista uzvanika,<br />
koju do sljedeće sjednice Organizacijskog<br />
odbora treba doraditi.<br />
Utvrđen je okvirni prijedlog tema:<br />
a) Luke, vezovi, iskrcajna mjesta<br />
b) Opskrba pogonskim gorivom za<br />
ribarska plovila – kako do cjelovitih,<br />
brzih i primjenjivih rješenja<br />
c) Zaštita živih bogatstava ZERP-a<br />
– temelj pregovaračkih stajališta<br />
za područje ribarstva s EU i<br />
za određenje Pravila primjene<br />
ZERP-a<br />
d) Razlike u uvjetima poslovanja naših<br />
ribara u odnosu na talijanske<br />
ribare – kako smanjiti razlike<br />
e) Primjena regulative EU za područje<br />
ribarstva<br />
f) Mogućnosti razvoja marikulture<br />
– prepreke i kako ih prevladati.<br />
Dragutin Pejčić
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007.<br />
CEHOVI <br />
Kako izraditi godišnju bilancu organskih otapala<br />
Tomislav Juras<br />
Kao što smo već pisali u<br />
prošlom <strong>broj</strong>u Obrtničkih<br />
novina (Broj 84), u »Narodnim<br />
novinama« <strong>broj</strong> 21/07<br />
objavljena je Uredba o graničnim<br />
vrijednostima emisija onečišćujućih<br />
tvari u zrak iz stacionarnih<br />
izvora.<br />
Istom se Uredbom propisuju<br />
granične vrijednosti emisija onečišćujućih<br />
tvari u zrak iz stacionarnih<br />
izvora i dopušteno prekoračenje<br />
graničnih vrijednosti emisija<br />
za određeno razdoblje. Stacionarni<br />
izvori su: postrojenja, tehno-<br />
Izrada godišnje bilance organskih otapala do 30. rujna 2007. godine za proteklu kalendarsku godinu (EHOC)<br />
loški procesi, industrijski pogoni,<br />
određene aktivnosti, uređaji, građevine<br />
i površine iz kojih se onečišćujuće<br />
tvari ispuštaju u zrak.<br />
U cilju pravovremene provedbe<br />
Uredbe i poštivanja utvrđenih<br />
rokova, ponavljamo dio teksta<br />
koji se odnosi na popunjavanje<br />
obrasca EHOS.<br />
Dakle, svi obrtnici koji se bave<br />
navedenim procesima dužni su:<br />
– Upisati se u Registar postrojenja<br />
predajom/slanjem<br />
obrasca (REGVOC) Ministarstvu<br />
zaštite okoliša, prostornog<br />
uređenja i graditeljstva<br />
najkasnije do 30. svibnja<br />
2007. godine. Sva postrojenja<br />
obvezna su upisati se u Registar;<br />
– Napomena: Upis u ovaj Registar<br />
obvezan je za sve koji koriste<br />
navedene tvari, bez obzira na godišnju<br />
potrošnju.<br />
– Izraditi godišnju bilancu<br />
organskih otapala najkasnije<br />
do 30. rujna 2007. godine za<br />
proteklu kalendarsku godinu<br />
(EHOC);<br />
– Napomena: Izrada godišnje<br />
bilance – prvi put, obvezna je za<br />
sve subjekte, bez obzira na godišnju<br />
potrošnju. Subjekti s potrošnjom<br />
manjom od donje granične<br />
vrijednosti iduće godine ne trebaju<br />
popunjavati ovu bilancu.<br />
Nakon dostave prvog izvješća<br />
samo ona postrojenja koja su<br />
iznad propisanog praga potrošnje<br />
otapala u obvezi su izrađivati<br />
sljedeća godišnja izvješća. Kako<br />
bi što jednostavnije popunili<br />
Obrazac EHOS u nastavku teksta<br />
vam prilažemo smjernice za vlastiti<br />
izračun potrebnih podataka.<br />
Postupak za izradu godišnje bilance organskih otapala<br />
1. Načela<br />
Godišnja bilanca organskih<br />
otapala služi za:<br />
– provjeru ispunjavanja zahtjeva<br />
u skladu s člankom 98.<br />
ove Uredbe<br />
– utvrđivanje mogućnosti smanjivanja<br />
emisija u budućnosti<br />
– omogućavanje obavještavanja<br />
javnosti o potrošnji otapala,<br />
emisijama otapala i ispunjavanju<br />
zahtjeva iz ove Uredbe.<br />
2. Definicije<br />
Sljedeće definicije okvir su za utvrđivanje masene bilance.<br />
Unos organskih otapala (I):<br />
I.1. Količina organskih otapala ili njihova količina u kupljenim pripravcima<br />
koji se koriste kao sirovina u procesu u vremenskom okviru za koji<br />
se izračunava masena bilanca.<br />
I.2. Količina organskih otapala ili njihova količina u pripravcima koji su<br />
regenerirani i ponovno se koriste kao sirovina u procesu. (Reciklirano otapalo<br />
obračunava se svaki put kad se koristi za obavljanje neke aktivnosti.)<br />
Izlaz organskih otapala (O):<br />
– O1 Emisije u otpadnim plinovima.<br />
– O2 Organska otapala izgubljena u vodi, pri čemu se, kada je potrebno,<br />
prilikom izračunavanja O.5. uzima u obzir pročišćavanje otpadnih<br />
voda.<br />
– O3 Količina organskih otapala koja u proizvodima ostaje kao nečistoća<br />
ili talog.<br />
– O4 Emisije u zrak organskih otapala koje se ne zadržavaju u postrojenju<br />
radi regeneracije ili smanjivanja emisija. Ove emisije uključuju<br />
prozračivanje prostorija, kad se zrak oslobađa u vanjski okoliš kroz<br />
prozore, vrata, odzračne i slične otvore.<br />
– O5 Organska otapala i/ili organski spojevi izgubljeni uslijed kemijskih<br />
ili fizikalnih reakcija (uključujući, primjerice, one koji<br />
se uništavaju, npr. spaljivanjem ili drugim postupcima pročišćavanja<br />
otpadnih plinova ili otpadnih voda, ili se zadržavaju, npr.<br />
apsorpcijom, ukoliko ne spadaju pod O6, O7 ili O8).<br />
– O6 Organska otapala u skupljenom otpadu.<br />
– O7 Organska otapala ili organska otapala u pripravcima koji se prodaju<br />
ili su namijenjena prodaji kao komercijalni proizvodi.<br />
– O8 Organska otapala sadržana u pripravcima koji se regeneriraju za<br />
ponovnu upotrebu, ali ne kao sirovina u procesu, ako ne spadaju<br />
pod O7.<br />
– O9 Organska otapala ispuštena na drugi način.<br />
3. Smjernice za izradu<br />
godišnje bilance<br />
organskih otapala za<br />
provjeru ispunjavanja<br />
zahtjeva propisanih<br />
Uredbom<br />
Ovaj Prilog koristi se ovisno o<br />
pojedinačnim zahtjevima koje treba<br />
provjeriti na sljedeći način:<br />
1. Provjera ispunjavanja zahtjeva<br />
za opcije smanjivanja emisija u<br />
skladu s Prilogom 2. ove Uredbe,<br />
pomoću granične vrijednosti ukupnih<br />
emisija u emisijama otapala<br />
po jedinici proizvoda ili drukčije,<br />
kako je navedeno u člancima 79.<br />
– 94. ove Uredbe.<br />
(a) Za sve aktivnosti na koje se<br />
primjenjuje ovaj Prilog potrošnja<br />
(C) se može izračunati pomoću<br />
sljedeće jednadžbe:<br />
C = I1 – O8<br />
Potrebno je istovremeno pokrenuti<br />
utvrđivanje krutih tvari upotrijebljenih<br />
u premazima kako bi se<br />
izvela referentna godišnja emisija i<br />
ciljna emisija za svaku godinu.<br />
(b) Za procjenu ispunjavanja<br />
zahtjeva za graničnu vrijednost<br />
ukupnih emisija iskazanu pomoću<br />
emisija otapala po jedinici proizvoda<br />
ili drugačije, kako je navedeno<br />
u člancima 79. – 94. ove Uredbe,<br />
plan postupanja s otapalima trebao<br />
bi se pripremati godišnje kako bi<br />
se utvrdile emisije (E). Emisije se<br />
mogu izračunati pomoću sljedeće<br />
jednadžbe:<br />
E = F + O1<br />
gdje je F fugitivna emisija prema<br />
definiciji iz točke (ii) (a). Iznos emisije<br />
treba zatim podijeliti s odgovarajućim<br />
parametrom proizvoda.<br />
(c) Za procjenu ispunjavanja zahtjeva<br />
iz članka 76., stavak 2. (b)(ii),<br />
godišnja bilanca organskih otapala<br />
priprema se godišnje kako bi se<br />
utvrdile ukupne emisije iz svih<br />
aktivnosti o kojima se radi, a taj<br />
iznos emisije potom se uspoređuje<br />
s ukupnim emisijama koje bi se postigle<br />
kada bi svaka pojedinačna<br />
aktivnost ispunjavala zahtjeve iz<br />
članaka 79. do 94. ove Uredbe.<br />
2. Utvrđivanje fugitivnih emisija<br />
koje se uspoređuju s vrijednostima<br />
fugitivnih emisija iz članaka<br />
79. – 94. ove Uredbe:<br />
(a) Metodologija<br />
Fugitivne emisije mogu se<br />
izračunati pomoću sljedeće jednadžbe:<br />
F = I1 – O1 – O5 – O6 – O7 – O8<br />
ili<br />
F = O2 + O3 + O4 + O9<br />
Ta se količina lako utvrdi<br />
izravnim mjerenjem količina, ali<br />
se može izračunati i drugim načinima,<br />
primjerice, pomoću efikasnosti<br />
zadržavanja emisija u<br />
procesu.<br />
Vrijednost fugitivne emisije<br />
izražena je kao dio unosa koji se<br />
može izračunati pomoću sljedeće<br />
jednadžbe:<br />
I = I1 + I2<br />
(b) Učestalost<br />
Fugitivne emisije mogu se utvrditi<br />
i kratkim ali sveobuhvatnim<br />
nizom mjerenja. Postupak nije potrebno<br />
ponavljati dok ne dođe do<br />
modifikacije opreme.<br />
Obrasci REGVOC i EHOS kao<br />
i upute za popunjavanje istih<br />
sastavni su dio Uredbe te su dostupni<br />
i na web stranicama Ministarstva,<br />
http://www.mzopu.<br />
hr/doc/Obrazac_19042007.pdf –<br />
obrazac REGVOC, http://www.<br />
mzopu.hr/doc/Obrazac_EHOS_<br />
19042007.pdf – obrazac EHOS, te<br />
u područnim obrtničkim <strong>komora</strong>ma<br />
i udruženjima obrtnika.
10 CEHOVI<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007.<br />
U Plus market partnerstvu više<br />
od 1000 obrtničkih trgovina<br />
projekt PLUS MAR-<br />
U KET uključilo se više<br />
od 1000 malih obrtničkih<br />
trgovina iz cijele Hrvatske,<br />
a u planu je povezati nekoliko<br />
tisuća malih trgovaca s<br />
VELPRO-om, veleprodajnim<br />
sektorom Konzuma.<br />
Podsjetimo, projekt PLUS<br />
MARKET partnerstvo započeo<br />
je polovicom prosinca<br />
prošle godine, potpisom<br />
Sporazuma o strateškom<br />
partnerstvu i poslovnoj<br />
suradnji, između HOK-a,<br />
koji u Cehu trgovine okuplja<br />
20.000 obrtnika – trgovaca,<br />
Konzuma, i vodećih<br />
hrvatskih proizvođačkih<br />
tvrtki: koncerna Agrokor<br />
(Belje, Jamnica, Ledo, PIK<br />
Vrbovec, Zvijezda), Francka,<br />
Koestlina, Kraša, Lure,<br />
Podravke, Saponije i Zvečeva.<br />
Cilj PLUS MARKET<br />
partnerstva, je unaprijediti<br />
poslovanje malih trgovaca,<br />
povećati promet i profitabilnost,<br />
što će se omogućiti<br />
uz niže cijene nabave artikala,<br />
prepoznatljivu marketinšku<br />
podršku i standardizaciju<br />
malih trgovina<br />
u Hrvatskoj.<br />
U cilju zajedničkog rješavanja<br />
otvorenih pitanja, nedavno<br />
je osnovana i radna<br />
grupa za praćenje i razvoj<br />
projekta PLUS MARKET, a<br />
koju čine predstavnici Konzuma/VELPRO-a<br />
i malih<br />
trgovaca obrtnika, ispred<br />
Ceha trgovine Hrvatske<br />
obrtničke komore.<br />
Prema planu projekta,<br />
kontinuirano se provodi<br />
vanjsko označavanje<br />
trgovina, kao i njihovo<br />
unutarnje uređivanje, a<br />
isto tako provodi se i edukacija<br />
djelatnika »Plus<br />
marketa«.<br />
U proteklom razdoblju<br />
održano je nekoliko akcijskih<br />
prodaja za određen<br />
<strong>broj</strong> izabranih artikala,<br />
uključujući voće i povrće,<br />
što je rezultiralo znatnim<br />
povećanjem prodaje artikala<br />
koji su bili na akciji.<br />
U cilju promidžbe projekta,<br />
organizirana je i nagradna<br />
igra za kupce u<br />
PLUS MARKET-ima, pod<br />
nazivom »SLAGALICA«,<br />
popraćena jakom marketinškom<br />
kampanjom.<br />
D. Pejčić, S. Tomić<br />
CENTAR<br />
Broj označenih<br />
Plus marketa<br />
(lipanj 2007.)<br />
Trgovina »Miško« sada<br />
Trgovina »Miško« prije<br />
ŠPANSKO 95<br />
RIJEKA 60<br />
VARAŽDIN 126<br />
SPLIT 105<br />
POREČ 29<br />
SESVETE 57<br />
SINJ 39<br />
VELESAJAM 115<br />
ZADAR 56<br />
ŠIBENIK 59<br />
OSIJEK 151<br />
DUBROVNIK 33<br />
MAKARSKA 39<br />
PULA 49<br />
UKUPNO 1013<br />
50 posto jeftinije<br />
CEMT dozvole<br />
Ministar Božidar Kalmeta donio je odluku kojom će se<br />
za hrvatske cestovne prijevoznike od 1. lipnja za 50 posto<br />
umanjiti naknade za sve vrste CEMT dozvola, te smanjiti<br />
cijene pojedinačnih dozvola za prijevoz.<br />
O D L U K A<br />
o visini naknade za stranu dozvolu i visinu<br />
naknade<br />
za trošak postupka raspodjele strane dozvole<br />
1. Utvrđuje se naknada u iznosu od 1000,00 kn mjesečno<br />
za korištenje CEMT dozvole koja vrijedi na teritoriju Republike<br />
Austrije, a ne vrijedi na teritoriju Republike Italije.<br />
2. Utvrđuje se naknada u iznosu od 250,00 kn mjesečno<br />
za korištenje CEMT dozvole koja vrijedi na teritoriju Republike<br />
Italije, a ne vrijedi na teritoriju Republike Austrije.<br />
3. Utvrđuje se naknada od 125,00 kn mjesečno za korištenje<br />
CEMT dozvole koja ne vrijedi na teritoriju Republike<br />
Austrije, niti na teritoriju Republike Italije.<br />
4. Utvrđuje se naknada u iznosu od 200,00 kn za korištenje<br />
dnevnika putovanja, uplata se vrši jednokratno do<br />
ispunjenja dnevnika.<br />
5. Utvrđuje se naknada u iznosu od 25,00 kn za korištenje<br />
pojedinačne dozvole.<br />
6. Utvrđuje se naknada u iznosu od 7,50 kn za trošak<br />
postupka raspodjele pojedinačne dozvole.<br />
7. Stupanjem na snagu ove Odluke prestaju važiti Odluka<br />
o utvrđivanju posebne naknade za pojedinačne dozvole<br />
za međunarodni slobodni prijevoz tereta za 2003. godinu,<br />
Klasa: 340-02/02-11/165, Ur<strong>broj</strong>: 530-04-02-1 od 19. prosinca<br />
2002. godine, Odluka o utvrđivanju posebne naknade<br />
za izdavanje Dnevnika putovanja za CEMT dozvole i<br />
Dnevnika putovanja za vremenske dozvole, Klasa: 340-<br />
02/02-11/164, Ur<strong>broj</strong>: 530-04-02-1 od 19. prosinca 2002.<br />
godine i Odluka o utvrđivanju visine naknade korištenja<br />
CEMT dozvola za 2003. godinu, Klasa: 340-02/02-11/166,<br />
Ur<strong>broj</strong>: 530-04-02-1 od 19. prosinca 2002. godine.<br />
8. Ova Odluka stupa na snagu 1. lipnja 2007. i objavit će<br />
se na web-stranici i oglasnoj ploči Ministarstva.<br />
Odluka je potaknuta od Platforme prijevoznika koja<br />
zajednički djeluje prema državnim organima i institucijama<br />
na temelju zaključaka zajedničke platforme o ključnim<br />
globalnim problemima prijevozničke djelatnosti s ciljem<br />
podizanja konkurentnosti i poboljšanja položaja hrvatskih<br />
cestovnih prijevoznika u hrvatskim okvirima te ujedno<br />
konkurentnosti u okviru jedinstvenog europskog tržišta.<br />
Potpisnici Platforme prijevoznika su <strong>Hrvatska</strong> udruga<br />
poslodavaca (HUP), Hrvatski cestovni prijevoznici<br />
– gospodarsko-interesna udruga (HCP g.i.u.), Hrvatski<br />
izvoznici (HIZ), <strong>Hrvatska</strong> gospodarska <strong>komora</strong> – Sektor<br />
prometa i veza (HGK), <strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> – Ceh<br />
prijevoznika (HOK).<br />
Tomislav Juras
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007. CEHOVI 11<br />
CEH RIBARA HOK-a<br />
Nužne izmjene zakona<br />
Hrvatskom saboru treba uputiti prijedlog izmjena svih zakona koji hrvatskim ribarima povećavaju troškove poslovanja<br />
u odnosu na talijanske ribare<br />
Zbog velikih, i za mnoge ribare<br />
nerješivih problema koji<br />
se odnose na mjesta na obali<br />
za iskrcaj ribe i vezova za ribarske<br />
brodove, <strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong><br />
zatražit će hitni prijem kod<br />
predsjednika Vlade RH, zaključak<br />
je sjednice Ceha za ribarstvo,<br />
akvakulturu i poljodjelstvo Hrvatske<br />
obrtničke komore (HOK), održane<br />
16. lipnja u Umagu.<br />
Na sjednici Ceha raspravljano je<br />
i o inicijativi za smanjenjem razlika<br />
u troškovima poslovanja između<br />
talijanskih i hrvatskih ribara, u cilju<br />
osiguravanja što veće ravnopravnosti<br />
prilikom korištenja zajedničkih<br />
resursa u Jadranu. Kako je istaknuo<br />
predsjednik Ceha ribara Tonči Božanić,<br />
od Vlade RH također će se<br />
tražiti da po hitnom postupku<br />
uputi Hrvatskom saboru prijedlog<br />
izmjena svih zakona koji hrvatskim<br />
ribarima povećavaju troškove<br />
poslovanja u odnosu na talijanske<br />
ribare, s kojima love istu ribu u<br />
istome moru.<br />
Prije svega, traži se smanjenje<br />
stope PDV-a na ribu i druge morske<br />
organizme na 10 %, što omogućuje<br />
EU Direktiva 112/06, te način obračuna<br />
PDV-a kod kupnje pogonsko-<br />
ga goriva, ribarske opreme i alata<br />
na način kako je to regulirano talijanskim<br />
ribarima; izjednačavanje<br />
poreza i doprinosa na plaće ribarima,<br />
troškova veterinarskih pregleda<br />
ribe, davanja hrvatskom registru<br />
brodova, besplatan vez…<br />
– Naše fokusiranje na smanjivanje<br />
troškova poslovanja hrvatskih<br />
ribara temeljimo na glavnom načelu<br />
ribarstvene politike EU, a to<br />
je nediskriminacija između država<br />
članica EU, kad je u pitanju zajednički<br />
ribolov izvan teritorijalnih<br />
voda zemalja članica, za što možemo<br />
povući paralelu u odnosu na<br />
ribolov u našem ZERP-u – naglasio<br />
je Tonči Božanić.<br />
Ceh ribara zatražit će od Ministarstva<br />
poljoprivrede, šumarstva<br />
i vodnoga gospodarstva hitno ukidanje<br />
mogućnosti izdavanja novih<br />
povlastica za obavljanje gospodarskog<br />
ribolova na moru, te da se<br />
u donošenje novih veterinarskih<br />
propisa uključe i predstavnici<br />
Ceha. Isto tako tražit će se i proširenje<br />
područja koje bi se obuhvatilo<br />
monitoringom za školjkaše<br />
kako bi se mogla povećati područja<br />
za izlov školjki.<br />
Sjednica Ceha za ribarstvo održana<br />
je u okviru 2. međunarodnog<br />
sajma ribarstva i ribarske opreme<br />
»CRO Fish«, u Umagu.<br />
Snježana Tomić<br />
ZAMP – naknade za javno korištenje glazbe<br />
Prošle godine je poslije dugotrajnog<br />
pregovaranja HOK-a i<br />
HDS–ZAMP-a potpisan Opći<br />
ugovor o uvjetima za javno korištenje<br />
glazbe. Ugovor je stupio na<br />
snagu 1. siječnja 2007. godine i važit<br />
će tri godine, nakon čega se može<br />
produljivati svake dvije godine.<br />
Sam ugovor, uz opće uvjete, sadrži<br />
i cjenik. U cjeniku je navedena<br />
puna cijena, za korisnike koji ne<br />
pristupe ugovoru, dok se u općim<br />
uvjetima daje pregled različitih<br />
popusta za pojedine skupine korisnika-obrtnika.<br />
Cjenik je posebno i<br />
javno objavljen, kako se predviđa<br />
Zakonom o autorskom pravu, te<br />
je obvezujući za sve korisnike. Pristupanje<br />
Općem ugovoru ostvaruje<br />
se automatski za uredne korisnike.<br />
Urednim se smatra korisnik kojem<br />
je izdano odobrenje, odnosno koji<br />
je zaključio ugovor i ispunjava ugovorne<br />
obveze. Pod izdanim odobrenjem<br />
smatra se posebna napomena,<br />
koja se stavlja uz ispostavljene<br />
račune. Za pojedinca korisnika nije<br />
obvezujuće pristupanje Općem<br />
ugovoru. Moguće je podmirivanje<br />
obveza samo prema cjeniku, odnosno<br />
moguće je pojedinačno ugovaranje<br />
sa udrugama za zaštitu autorskih<br />
prava.<br />
Općim ugovorom daju se odgovarajući<br />
popusti i pogodnosti.<br />
Otpis određenih vrsta dugovanja,<br />
mogućnost prekategorizacije, popust<br />
za jednokratnu uplatu dugovanja,<br />
otpisi kamata za dugovanje,<br />
mogućnost otplate dugovanja u<br />
ratama, prekid sudskih postupaka,<br />
odvjetničkih i sudskih troškova,<br />
popusti od 5 % za nove korisnike,<br />
15 % za uredne korisnike, 20 % za<br />
korisnike s područja posebne državne<br />
skrbi.<br />
Za diskoklubove i noćne klubove<br />
primjena stope od 10 % od prihoda<br />
u slučaju zaključenja ugovora,<br />
10 % popusta na akontaciju određenu<br />
ugovorom za tekuću godinu<br />
za novog korisnika koji sam prijavi<br />
korištenje glazbe.<br />
Za trgovačke i druge poslovne<br />
prostore popust iznosi 5 % do 20 %<br />
za nove korisnike, uredno plaćanje i<br />
za područja posebne državne skrbi,<br />
te za objekte površine do 100 m 2 , koji<br />
koriste isključivo radijski prijamnik<br />
bez odvojivih zvučnika, naknada se<br />
umanjuje za 20 %. Ukupna naknada<br />
se umanjuje 25 % ukoliko se radi o<br />
proizvodnom odnosno uredskom<br />
prostoru. U površinu se ubrajaju<br />
samo oni prostori koji su pristupačni<br />
javnosti.<br />
Za ugostitelje koji zaključuju godišnji<br />
ugovor predviđen je popust<br />
od 10 % do 30 % ovisno o <strong>broj</strong>u prijavljenih<br />
događanja (12 do 48 događanja<br />
godišnje). Smanjenje naknade<br />
za doček Nove godine ili bilo koju<br />
drugu vrstu zabavne priredbe s<br />
naplatom ulaznica, obveznih konzumacija<br />
ili bilo kojih drugih oblika<br />
naplate, 10 % od prihoda ulaznica<br />
odnosno 4 % prihoda od cijene obvezne<br />
konzumacije (aranžmana).<br />
Tradicijski i umjetnički obrti<br />
oslobođeni su plaćanja naknade,<br />
ukoliko ne obuhvaćaju posebne trgovačke<br />
prostore.<br />
U cjeniku je teret naplate raspoređen<br />
prema vrstama korisnika i<br />
značaja koju glazba ima u pojedinim<br />
vrstama objekata. Uzete su u<br />
obzir vrste objekata: a) slastičarnice,<br />
b) kantine, c) bistroi, restorani,<br />
pizzerie, konobe, krčme, pivnice,<br />
gostionice, zalogajnice, pečenjarnice,<br />
d) caffe barovi, buffeti, kavane,<br />
e) discobarovi i noćni barovi. Na<br />
visinu naknade utječe i radno vrijeme:<br />
do 21 sat, do 24 sata i nakon<br />
toga. Također, naknada ovisi i o<br />
području: A) grad Zagreb i turistička<br />
mjesta u sezoni turizma, B)<br />
gradovi i općine s više od 10.000<br />
stanovnika i turistička mjesta u<br />
predsezoni i posezoni, C) gradovi<br />
i općine s manje od 10.000 stanovnika;<br />
Kategorije pojedinačnih priredbi:<br />
standardna večer sa živom<br />
glazbom, sezonska zabavna priredba,<br />
kolektivna zabavna priredba,<br />
svadbe, doček Nove godine ili bilo<br />
koja druga vrsta zabavne priredbe<br />
s naplatom ulaznica. Kapaciteti i<br />
pripadne naknade raspoređeni su<br />
po razredima: do 70 osoba, od 71<br />
do 140 osoba, od 141 do 210 osoba,<br />
preko 211 osoba.<br />
Navedeni Opći ugovor o uvjetima<br />
za javno korištenje glazbe je<br />
kompromis između zahtjeva korisnika<br />
i davatelja usluge, koji su<br />
naravno suprotni. Primjerice, ako<br />
se razmotre naknade za <strong>broj</strong>čano<br />
najzastupljenije ugostiteljske objekte,<br />
barove i restorane u različitim<br />
kombinacijama: za radno vrijeme<br />
koje završava između 21 i 24 sata,<br />
po područjima A, B i C, sa <strong>broj</strong>em<br />
gostiju do 30 osoba i od 30 do 100, te<br />
se dobivene naknade usporede sa<br />
bivšim Pravilnikom, dobiva se da<br />
su nove naknade, prosječno gledajući<br />
samo navedene razrede i vrste<br />
objekata, desetak posto povoljnije<br />
od starih.<br />
Nažalost, kod određivanja visina<br />
naknada, iste su porasle za dvije<br />
kategorije objekata i to restorani<br />
koji rade do 21 sat i manji poslovni<br />
prostori, ovisno o utjecaju svih<br />
navedenih kriterija (vrsta objekata,<br />
lokacija, radno vrijeme i dr.).<br />
Za ugostiteljske objekte se u fazi<br />
pregovora o cjeniku nastojalo postići<br />
da niti jedna grupa ugostiteljskih<br />
objekata nema po novom cjeniku<br />
veću naknadu u odnosu na staro<br />
stanje. Kako se je pojavio problem<br />
povećanja naknade za navedene<br />
poslovne prostore (do 30 m 2 i ugostiteljske<br />
objekte koji rade do 21 sat),<br />
HOK je izvršio detaljnu analizu te<br />
zatražio od ZAMP-a korekciju općeg<br />
ugovora odnosno individualni<br />
pristup tom problemu, što znači da<br />
se svaki takav prijavljeni slučaj posebno<br />
razmatra i eventualno zaključuje<br />
novi povlašteniji ugovor.<br />
I. Štambuk
12 MEĐUNARODNA SURADNJA<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007.<br />
Ministarstvo gospodarstva, rada<br />
i poduzetništva u suradnji s<br />
Hrvatsko-austrijskom trgovinskom<br />
komorom iz Graza, automobilskim<br />
klasterom Styria, te Hrvatskom obrtničkom<br />
komorom organiziralo je<br />
kooperacijski susret na temu »Mogućnosti<br />
suradnje na području automobilske<br />
industrije poduzetnika<br />
Austrije i Hrvatske« 13. lipnja 2007.<br />
godine u okviru međunarodnog sajma<br />
»Austrotec 07« u Grazu.<br />
Kooperacijski susret proizvođača<br />
automobilske industrije hrvatskih i<br />
austrijskih obrtnika i poduzeća nastavak<br />
je suradnje započete 11. listopada<br />
2005. godine kad je u Zagrebu<br />
Prijavite svoj nastup na jednom od jesenskih<br />
sajmova na kojima <strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong> organizira i sufinancira sa 50 %<br />
troškove izlaganja članovima Hrvatske obrtničke<br />
komore !!!<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> organizira i sufinancira<br />
nastup svojih članova na sajmovima:<br />
1. 40. međunarodni obrtnički sajam u Celju,<br />
12. – 19. 9. 2007.<br />
2. 14. generalni BH sajam ZEPS, Zenica,<br />
16. – 21. 10. 2007.<br />
3. Graz – Međunarodni jesenski sajam,<br />
29. 9. – 7. 10. 2007.<br />
Izvještavamo vas da je u pripremi nastup<br />
na predmetnim sajmovima u Celju, Zenici i<br />
Grazu. S obzirom na veliki interes za kolektivni<br />
nastup na ovim sajamskim priredbama<br />
u nastavku vam dostavljamo osnovne podatke<br />
o sajmovima i cijeni nastupa za obrtnike<br />
koju sa 50 % sufinancira HOK.<br />
1. 40. međunarodni obrtnički sajam<br />
u Celju, www.ce-sejem.si<br />
Vrijeme održavanja: 12. – 19. 9. 2007.<br />
Adresa sajma: Dečkova 1, 3102 Celje, Slovenija<br />
Austrotec 07<br />
Hrvatski obrtnici posjetili međunarodni specijalizirani sajam »Austrotec 07« i<br />
sudjelovali na kooperacijskom susretu austrijskih i hrvatskih poduzetnika proizvođača<br />
komponenti i dijelova za autoindustriju 13. lipnja 2007. godine u Grazu<br />
u organizaciji Ministarstva gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva organizirana<br />
međunarodna konferencija<br />
zajedno s automobilskim klasterom<br />
AC Styria.<br />
Dogovorom s upravom sajma u<br />
Grazu svim hrvatskim sudionicima<br />
bio je osiguran besplatan prijevoz<br />
autobusom iz Zagreba do Graza i<br />
natrag uključivo i besplatan ulaz na<br />
sajam »Autstrotec 07«.<br />
Na kooperacijskom susretu sudjelovalo<br />
je preko 50 hrvatskih obrtnika<br />
i poduzetnika predstavnika 38<br />
obrta i tvrtki, koji su sa svojim sugovornicima<br />
iz redova austrijskih poduzeća<br />
koja proizvode komponente<br />
u automobilskoj industriji razgovarali<br />
o mogućnostima sklapanja<br />
poslova i unapređenja gospodarske<br />
suradnje.<br />
Hrvatski obrtnici i poduzetnici su<br />
obišli novi sajam u sajamskoj ponudi<br />
Sajma Graz-Međunarodni specijalizirani<br />
sajam »Austrotec 07« koji je<br />
okupio proizvođače automobilskih<br />
dijelova i ostalih proizvoda u automobilskoj<br />
industriji, a 13. lipnja 2007.<br />
godine obilježen je na samome sajmu<br />
i »Dan automobilske industrije«<br />
na kojemu su stručnim izlaganjima i<br />
diskusijama sudjelovali visoki predstavnici<br />
svjetskih proizvođača automobila.<br />
Hrvatsko-flamanski gospodarski susret u HOK-u<br />
Skup flamanskih i hrvatskih poduzetnika održao se<br />
u Hrvatskoj obrtničkoj komori kao zaključak dvogodišnjeg<br />
projekta, kojeg HOK provodi s Flamanskom<br />
udrugom malih i srednjih poduzetnika (UNIZO).<br />
Suradnja koja je započela 2005. godine kada je potpisan<br />
Sporazum o suradnji, a za vrijeme posjeta predsjednika<br />
Stjepana Mesića Flandriji, nastavio se projektom<br />
Eurocraft, koji je sada u završnoj fazi. U protekle<br />
dvije godine odrađeno je nekoliko bilateralnih sastanaka<br />
i uspostavljeni vrlo dobri partnerski odnosi na<br />
kojima će se bazirati i daljnja suradnja.<br />
Ovaj skup u Zagrebu, prilika je i za obrtnike da se<br />
upoznaju s dvije inovativne flamanske firme koje će<br />
predstaviti svoje poslovanje i analizirati mogućnost<br />
za stvaranje zajedničkih projekata. Drugi dio skupa<br />
odnosio se na okrugli stol na kojem se govorilo o konkretnim<br />
problemima koje imaju mali poduzetnici koji<br />
se moraju uhvatiti u koštac s međunarodnim poslovanjem.<br />
Hrvatski predstavnici govorili su o teškoćama<br />
pri izvozu, ali su i naglasili da ako postoji odlučnost,<br />
može se i uspješno poslovati. Dakako, puno bi im više<br />
odgovaralo da je <strong>Hrvatska</strong> u EU jer tada ne bi bilo velike<br />
administracije oko carina, prolaza robe i sličnih<br />
barijera.<br />
Flamanci su zainteresirani za suradnju s hrvatskim<br />
obrtnicima koji imaju kvalitetne i inovativne<br />
proizvode koji se mogu ugraditi u veće i šire sustave<br />
proizvodnje.<br />
Robne grupe na sajmu: strojevi i oprema<br />
za metal, plastiku, drvo, električne naprave,<br />
namještaj i unutrašnja dekoracija, građevinarstvo,<br />
suveniri, umjetničko zanatstvo, obrtništvo<br />
Cijena nastupa: za članove Hrvatske obrtničke<br />
komore 113,00 EUR/m 2 , puna cijena<br />
iznosi 226,00 EUR/m 2 (za izlagače koji nisu<br />
članovi HOK-a)<br />
Rok prijave: 17. 7. 2007.<br />
2. 14. generalni BH sajam ZEPS<br />
2007, www.zeps.com<br />
Vrijeme održavanja: 16. – 21. 10. 2007.<br />
Adresa sajma: Kučukovići 2/VI, p.p. 2,<br />
72000 Zenica, Bosna i Hercegovina<br />
Robne grupe na sajmu: građevinarstvo,<br />
elektro-industrija, roba široke potrošnje,<br />
strojogradnja, proizvodnja i prerada metala,<br />
drvo, plastika, guma, tekstil, kože.<br />
Cijena nastupa: za članove Hrvatske obrtničke<br />
komore 108,00 EUR/m 2 , puna cijena<br />
iznosi 216,00 EUR/m 2 (za izlagače koji nisu<br />
članovi HOK-a)<br />
Rok prijave: 17. 7. 2007.<br />
Prijave sajmova<br />
Svjetski poznata konzultantska tvrtka Roland Berger Strategy Consultants<br />
održala je nedavno u HOK-u predavanje na temu »Kako<br />
malo poduzetništvo u Hrvatskoj može profitirati od pristupanja EU«.<br />
Dr. Vladimir Preveden, direktor ureda Roland Bergera za Hrvatsku,<br />
pripremio je izlaganje u kojem je predstavio ključne izazove koji stoje<br />
pred malim gospodarstvom uoči ulaska na zajedničko europsko tržište<br />
od 475 milijuna potrošača.<br />
Roland Berger predviđa da će turistička industrija i davatelji poslovnih<br />
usluga imati direktno najviše koristi od ulaska Hrvatske u Europsku<br />
uniju.<br />
S obzirom na uvođenje eura, srednjoročno i dugoročno cijene će se<br />
smanjiti usklađivanjem cijena proizvoda.<br />
Konkurencija će se naglo još više povećati daljnjom liberalizacijom<br />
tržišta i ukidanjem carina. Past će i mnoge zaštitne barijere koje u ovom<br />
trenutku još uvijek štite hrvatsko gospodarstvo.<br />
Uz ove »nove« elemente, operativna sposobnost, internacionalizacija<br />
poslovanja, odnos s korisnicima i brzina u poslovanju su preduvjet<br />
za ostvarenje uspjeha u EU. Tradicionalno mali poduzetnici, pogotovo<br />
obrtnici, u Hrvatskoj pokazali su izdržljivost i prilagodljivost, što je vrlo<br />
dobra predispozicija za budući način poslovanja. Mali poduzetnici lakše<br />
se prilagođavaju novim uvjetima (EU standardima i normama), ali su<br />
im troškovi tih prilagodbi visoki s obzirom na ukupan promet i bilance<br />
dobiti i gubitaka.<br />
Dakako, mora se spomenuti i nove poslovne mogućnosti koje će donijeti<br />
(i već donosi) EU, različiti poticaji za male poduzetnike.<br />
Za one koji računaju na kupce ili partnere iz EU, svakako je bitno što<br />
prije početi raditi na nužnim promjenama. <strong>Hrvatska</strong> kao vjerojatna 28.<br />
članica Europske unije, imat će pune ruke posla oko pronalaženja idealnog<br />
način suradnje s EU.<br />
Male zemlje mogu značajno profitirati unutar i od EU, kao što nam<br />
pokazuju primjeri Irske i Slovenije.<br />
Natko Vlahović<br />
3. Međunarodni jesenski sajam<br />
Graz – HERBSTMESSE 2007, www.<br />
messecentergraz.at<br />
Vrijeme održavanja: 29. 9. – 7. 10. 2007.<br />
Adresa sajma: Messeplatz 1, A-8010 Graz,<br />
Austrija<br />
Robne grupe na sajmu: roba široke potrošnje,<br />
keramika, metal, plastika, drvo, koža,<br />
oprema za građevinarstvo, oprema za dom,<br />
uređenje interijera, građevinarstvo, ugostiteljstvo<br />
i slično.<br />
Obrtništvo<br />
i Europska unija<br />
Zainteresiran sam za nastup na sajmu u _________________________________________<br />
Molim Vas da mi pošaljete prijavne materijale na:<br />
Naziv obrta/tvrtke: __________________________________________________________<br />
Vlasnik obrta/tvrtke: _________________________________________________________<br />
Adresa: _____________________________________________________________________<br />
Telefon: _______________,<br />
Cijena nastupa: za članove Hrvatske obrtničke<br />
komore do 118,00 EUR/m 2 , puna cijena<br />
iznosi 236,00 EUR/m 2 (za izlagače koji nisu<br />
članovi HOK-a)<br />
Rok prijave: 17. 07. 2007.<br />
Vaš interes na temelju kojega Vam stručna<br />
služba HOK-a šalje prijavne materijale<br />
možete ispuniti i poslati putem faksa:<br />
01/48 06 675, e-maila: darko.prister@hok.hr<br />
i drazen.horvat@hok.hr , a možete ispunjen<br />
obrazac slati i na adresu HOK-a: <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong>, Ilica 49/II, p.p. 166, 10002<br />
Zagreb.<br />
Faks: _____________________, e-mail: _______________<br />
MEĐUNARODNA I DOMAĆA POSLOVNA SURADNJA<br />
Pregled ponude i potražnje, LIPANJ 2007.<br />
NAZIV TVRTKE OPIS PONUDE ADRESA KONTAKT<br />
H. M. Gruel Maschinen-Produktion &<br />
Vertrieb<br />
NJEMAČKA<br />
ATRIUM NOVI INTERIERI d.o.o.<br />
SLOVENIJA<br />
»METALOPLASTIKA«<br />
HRVATSKA<br />
Poduzeće traži partnera/partnere za distribuciju proizvoda<br />
na tržištu Republike Hrvatske kao i kupce za<br />
iste.<br />
Proizvode zračne čekiće za kovanje, gusene peći za bravarije,<br />
kao i opremu za metaloprerađivače te poduzetnike<br />
koji se bave kovanjem.<br />
Detaljnije informacije kao i fotografije te specifikacije<br />
proizvoda možete naći na web stranici: www.gruelmaschinen.de<br />
Poduzeće se bavi proizvodnjom i prodajom namještaja<br />
(kuhinje, sobni namještaj), opremanjem ambijenta po<br />
narudžbi, obradom drva i lohn-poslovima.<br />
Traže se distributeri za regionalne centre (Zagreb, Rijeka,<br />
Split, Osijek) koji bi se bavili plasmanom proizvoda<br />
spomenutog poduzeća, istraživanjem tržišta, te zajedničkom<br />
suradnjom u izradi i plasmanu namještaja.<br />
Dodatne informacije, kataloge i cjenike možete dobiti direktno<br />
od ovlaštene osobe poduzeća g. Darka Šijaneca.<br />
Nudi se kompletna proizvodna linija strojeva za proizvodnju<br />
četaka, obuće te preradu plastičnih masa, s<br />
vlastitom alatnicom i poslovnim prostorom od ukupno<br />
1000 m 2 poslovnog prostora.<br />
Nude se kompletna postrojenja u funkciji, a liste strojeva<br />
koje obrtnik nudi možete dobiti na kontaktima<br />
iz priloga ili u Hrvatskoj obrtničkoj komori – Dražen<br />
Horvat.<br />
H. M. Gruel<br />
Maschinen-Produktion &<br />
Vertrieb<br />
Gutenbergstrasse 8<br />
D-72636 Frickenhausen<br />
Deutschland<br />
ATRIUM NOVI INTERIERI<br />
d.o.o.<br />
Kolodvorska ulica 28<br />
9240 LJUTOMER<br />
Republika Slovenija<br />
METALOPLASTIKA<br />
g. Ivan Sekulić<br />
Javorinska 30<br />
10000 Zagreb<br />
Dodatni upiti u HOK-u: Dražen Horvat, telefon: 01/48 06 650, faks: 01/48 06 675 ili e-mail: drazen.horvat@hok.hr<br />
H. M. Gruel<br />
Maschinen-Produktion & Vertrieb<br />
Gutenbergstrasse 8<br />
D-72636 Frickenhausen<br />
Deutschland<br />
Kontakt osoba: g. H. M. Gruel<br />
Tel.: 0049/(0)7022/415-17<br />
Fax: 0049/(0)7022/490-82<br />
e-mail: info@gruel-maschinen.de<br />
web: www.gruel-maschinen.de<br />
ATRIUM NOVI INTERIERI d.o.o.<br />
Kolodvorska ulica 28<br />
9240 LJUTOMER<br />
Republika Slovenija<br />
Kontakt osoba: g. Darko Šijanec<br />
Tel.: 00386/(0)2/584 9070<br />
Mob.: 00386/41/613 521<br />
Faks: 00386/(0)2/584 9071<br />
Kontakt: g. Ivan Sekulić<br />
Telefon: 003<strong>85</strong>/1/2<strong>85</strong>9 190<br />
Ili<br />
Dražen Horvat<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong><br />
Telefon: 003<strong>85</strong>/1/48 06 650<br />
Faks: 003<strong>85</strong>/1/48 06 675 i<br />
e-mail: drazen.horvat@hok.hr<br />
Osnovana hrvatska<br />
poslovna mreža u<br />
Bruxellesu<br />
U Bruxellesu je 14. lipnja 2007.<br />
osnovana <strong>Hrvatska</strong> poslovna<br />
mreža kao inicijativa objedinjavanja<br />
promidžbe hrvatskih gospodarskih<br />
i regionalnih interesa<br />
u sjedištu Europske unije.<br />
Osnivači su ured HGK u<br />
Bruxellesu, ured HOK-a, ured<br />
Osječko-baranjske županije,<br />
ured hrvatskih regija u Bruxellesu<br />
i ured Istarske županije.<br />
S obzirom na sve veći <strong>broj</strong> hrvatskih<br />
predstavničkih ureda u<br />
Bruxellesu, pojavilo se pitanje<br />
koordiniranja i suradnje u nekim<br />
projektima. Stoga je ova ideja<br />
dobar početak organiziranijeg<br />
promicanja različitih hrvatskih<br />
interesa u EU. Prvi je sastanak<br />
održan u prostorijama veleposlanstva<br />
RH u Kraljevini Belgiji,<br />
a sudjelovali su i predstavnici<br />
Misije RH pri EZ. (N. V.)
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007. MOZAIK 13<br />
U Obrtničkoj komori Karlovačke županije organiziran<br />
prijem za učenike obrtničkih zanimanja koji su na<br />
državnim natjecanjima ostvarili zapažene rezultate<br />
Najbolji promotori<br />
obrtničkih zanimanja<br />
U<br />
prostorijama<br />
Obrtničke<br />
komore Karlovačke županije<br />
održan je tradicionalan<br />
prijem za učenike obrtničkih<br />
zanimanja i njihove mentore<br />
koji su na državnim natjecanjima<br />
osvojili neko od prva tri mjesta.<br />
Ovom svečanom skupu bili su<br />
nazočni pročelnik županijskog<br />
Ureda za prosvjetu predsjednik<br />
Komore Ivan Podvorac, tajnik<br />
Vlado Jelkovac te ravnatelji škola<br />
iz kojih dolaze najbolji karlovački<br />
učenici obrtničkih zanimanja.<br />
Kao i proteklih godina učenicima<br />
su uručeni prigodni pokloni,<br />
a njih su dobili za izuzetne rezultate<br />
pekarica Dijana Rajković,<br />
kuharica Marijate Peričak, instalateri<br />
grijanja i klimatizacije Kristijan<br />
Resovac i Andrej Požar, te<br />
elektroinstalateri Dario Janžetić i<br />
Branimir Mihalić.<br />
Predsjednik Obrtničke komore<br />
Ivan Podvorac čestitao je učenicima<br />
i njihovim mentorima i nastavnicima<br />
na uspjehu koji su ostvarili<br />
Nagrađeni učenici obrtničkih zanimanja<br />
te na taj način dokazali kako su<br />
oni pravi promotori obrtničkih<br />
zanimanja za koja u posljednje<br />
vrijeme postoji sve veći interes.<br />
Na kraju treba reći kako raduje<br />
činjenica što županijska Obrtnička<br />
<strong>komora</strong> pokazuje interes i na<br />
ovaj način za učenike koji će u<br />
budućnosti biti nositelji obrtništva<br />
u Karlovačkoj županiji.<br />
Z. Živčić<br />
Susreti istarskih obrtnika sa<br />
saborskim zastupnicima<br />
Antonom Peruškom i Valterom<br />
Drandićem<br />
Potpora obrtništvu<br />
istarskih zastupnika<br />
Nakon travanjskog razgovora<br />
s Linom Červarom,<br />
Članovi Upravnog odbora<br />
Obrtničke komore Istarske<br />
županije i predsjednici cehova<br />
predvođeni predsjednikom Komore<br />
Vilijem Šainom, krajem<br />
svibnja imali su dva sastanka i<br />
sa saborskim zastupnicima iz<br />
Istre Antonom Peruškom i Valterom<br />
Drandićem. Zastupnik<br />
Peruško je ujedno i predsjednik<br />
županijske Skupštine, a Drandić<br />
je član saborskog Odbora za turizam.<br />
S problemima istarskih<br />
obrtnika zastupnike su upoznali<br />
predsjednik Vili Šaina i dopredsjednik<br />
Aldo Ukanović te predsjednici<br />
cehova.<br />
– Obrtnička <strong>komora</strong> i udruženja<br />
obrtnika su apolitične organizacije<br />
koje žele biti ravnopravni<br />
partneri svim strankama,<br />
saborskim zastupnicima i jedinicama<br />
lokalne i područne samouprave<br />
u unapređenju razvoja<br />
obrtništva. Od koalicijske vlasti<br />
u našoj županiji očekujemo da<br />
poslove preuzimaju inozemni<br />
prijevoznici, naročito Slovenci,<br />
ilustrirajući to slučajevima kada<br />
slovenski prijevoznici kupe plin<br />
u Italiji koji je 30 posto jeftiniji i<br />
bez ikakvih teškoća plasiraju ga<br />
na području Istarske županije.<br />
Dopredsjednik Komore je rekao<br />
da i obrtnicima treba zakonski<br />
omogućiti kupovinu poslovnog<br />
prostora koji plaćaju 20 i više<br />
godina te da treba ukinuti zakon<br />
o 0,0 promila koji u prometu nije<br />
ispunio očekivanja, a nanio je<br />
golemu štetu ugostiteljstvu i cjelokupnom<br />
turizmu.<br />
Zastupnik i predsjednik županijske<br />
Skupštine Anton Peruško<br />
je podvukao da obrtništvo u<br />
ukupnim gospodarskim djelatnostima<br />
sudjeluje s 25 posto. Ne<br />
postoji magična formula kojom<br />
se mogu riješiti nagomilani višegodišnji<br />
problemi, a načini za<br />
njihovo rješavanje su zapošljavanje<br />
i rast bruto nacionalnog<br />
proizvoda, naglasio je Peruško<br />
izrazivši punu spremnost za<br />
U UDRUŽENJU OBRTNIKA ZADAR PREDSTAVNICI<br />
ZAINTERESIRANIH STRANA RAZGOVARALI O PROBLEMU TAKSI<br />
PRIJEVOZA U ZRAČNOJ LUCI ZADAR<br />
U Zračnoj luci<br />
svi voze – ilegalno?!<br />
Dragan Brzoja u ime Sekcije<br />
prijevoznika Udruženja<br />
obrtnika Zadar, Josip Marušić,<br />
načelnik Općine Zemunik,<br />
Mladen Ajduk, načelnik Službe<br />
inspekcije cestovnog prometa u<br />
Ministarstvu MMTPR-a i županijski<br />
državni inspektor cestovnog<br />
prometa Ivan Zubak, Denis<br />
Mikulić na čelu podsekcije taksi<br />
prijevoznika Zadarske županije<br />
i predstavnici Zračne luke Zadar<br />
okupili su se uz kolege iz Sekcije<br />
prijevoznika u Udruženju obrtnika<br />
Zadar, da razriješe apsurdno<br />
pitanje prijevoza iz i u Zračnu<br />
luku Zadar gdje je trenutačno sve<br />
oko cestovnog prijevoza – nezakonito.<br />
Na sreću, našli su se kako<br />
bi riješili to prije bilo kakvih erupcija,<br />
primitivizma i divljaštva,<br />
upravo da ga izbjegnu.<br />
Otkako je Ryanair počeo tri puta<br />
tjedno slijetati u redovnim linijama,<br />
ali i Germanwing, Sky Europe<br />
i sl., ovdje je sve primjetnija živost,<br />
a onda i interes. Dakle, novac se<br />
ipak obrće, a nešto je svjetla obasjalo<br />
i taksiste.<br />
Trenutačno je pak stanje takvo<br />
da zadarski taksisti u Zračnu luku<br />
dolaze kao – ilegalci. Naime, Zračna<br />
luka se zove Zadar ali je na području<br />
Općine Zemunik. Zadar je<br />
za svoje taksiste raspisao natječaj<br />
za koncesiju za obavljanje taksi<br />
službe na svom području i stvar je<br />
legalizirana. Ali oni ne smiju u Zemuniku<br />
obavljati istu djelatnost.<br />
Zemunik je pak pred tri godine,<br />
prema riječima načelnika Marušića,<br />
raspisao nekakav natječaj<br />
ne znajući u tom trenutku puno<br />
o tome, i ne nadajući se bilo čemu<br />
jer je stanje prijevoza u Zračnoj<br />
luci bilo kakvo je bilo – s vrlo malo<br />
prometa. Navodno je taj natječaj<br />
promaknuo zadarskim taksistima<br />
te se javila jedino tvrtka Zadar<br />
Mobil, a kako tvrdi Marušić, i oni<br />
gotovo nisu radili niti su Općini<br />
plaćali koncesijsku naknadu. Uz<br />
to, valja istaknuti da se učestalo<br />
javlja prijevoz sa Zračne luke<br />
prema Marini Dalmacija. A ova je<br />
pak na području općina Bibinje i<br />
Sukošan koje također nemaju ovo<br />
pitanje riješeno. Konačno, i odluka<br />
Zemunika na koju su raspisali<br />
natječaj za koncesiju nije zakonita<br />
jer ne sadrži sve odredbe koje bi<br />
trebala.<br />
Ni to nije sve, jer ugovor kojim je<br />
Zračna luka kod ugovora s Ryanairom<br />
objavila da je ugovorila prijevoz<br />
autobusom iz Zračne luke za<br />
putnike po cijeni od 25 kuna bio je<br />
– nezakonit. Naime, to se može napraviti<br />
ali putnici u tom slučaju ne<br />
smiju plaćati karte u autobusu već<br />
to mora riješiti Zračna luka, a onda<br />
ona plaća tog prijevoznika, a ovdje<br />
se naplaćivalo u autobusu. Prema<br />
čemu bi to spadalo u linijski prijevoz.<br />
No tada mora biti raspisan<br />
natječaj za koncesiju za liniju, a to<br />
nije učinjeno.<br />
No saznali smo na sastanku od<br />
predstavnice Zračne luke Anite<br />
Čolak da je Zračna luka svoj ugovor<br />
s Gene prijevozom putnika u<br />
međuvremenu otkazala i potpisala<br />
ga s javnim poduzećem Liburnijom.<br />
Nitko se tome nije usprotivio,<br />
štoviše, svi su kazali kad se<br />
novac okreće, red je da i Liburnija<br />
uđe u to. No ni Liburnija ne obavlja<br />
taj posao zakonito, jer natječaj<br />
za ovu liniju mora uvesti Zadarska<br />
županija (jer obuhvaća dvije<br />
jedinice lokalne samouprave) ili<br />
komunalnim odlukama svaka za<br />
sebe općina Zemunik i Grad Zadar.<br />
Uglavnom, inspektori ne interveniraju<br />
jer razumiju problem,<br />
na čemu im se Brzoja i zahvalio.<br />
No sada su pozvani na »preventivni«<br />
sastanak da se problem<br />
ipak riješi na opće zadovoljstvo i<br />
zakonito.<br />
Marušić je iskazao dobru volju<br />
na Ajdukov prijedlog da i oni<br />
usvoje odluku identičnu zadarskoj,<br />
dakle, da dopuste zadarskim<br />
koncesionarima da prijevoz obavljaju<br />
i na njihovom području, a<br />
da se međusobno riješi koliko će<br />
taksisti plaćati naknadu Zemuniku.<br />
Taksisti se, po riječima Denisa<br />
Mikulića, ne protive, ali bi ipak<br />
voljeli da za isto ne plaćaju i Zadru<br />
i Zemuniku i Zračnoj luci (kojoj<br />
plaćaju parking). Pogotovo što<br />
se na sljedeći sastanak namjerava<br />
pozvati i Bibinje i Sukošan da i oni<br />
učine pristup istom ugovoru.<br />
Zadar nije presedan, jer se i kod<br />
drugih zračnih luka u zemlji javlja<br />
identičan slučaj; Splitska luka je u<br />
Divuljama a ne u Splitu, Dubrovačka<br />
u Ćilipima, Riječka na Krku,<br />
Zagrebačka u Velikoj Gorici, te su<br />
kompromisni dogovori neophodni.<br />
Na sreću, osim nešto trubljenja i<br />
povlačenja za rukav, nikakvih većih<br />
problema na Zračnoj luci Zadar<br />
niti incidenata pred gostima<br />
nije bilo.<br />
Susret sa zastupnikom Drandićem<br />
se problemi obrtnika kvalitetnije<br />
rješavaju, istaknuo je Šaina,<br />
dodavši da je projekt porečke<br />
Veletržnice ribe dobar, ali Veletržnica<br />
je trebala biti bliže moru.<br />
Također, treba riješiti problem<br />
čekanja ribara na gorivo tijekom<br />
sezone zbog velikog <strong>broj</strong>a jahtaša.<br />
Čelni je čovjek Obrtničke<br />
komore govorio i o teškoćama<br />
s kojima se istarski obrtnici suočavaju<br />
zbog neriješene infrastrukture<br />
u obrtničkim zonama<br />
te o nedovoljnom interesu mladih<br />
za određena ugostiteljska<br />
(konobari i kuhari) i obrtnička<br />
zanimanja (zidari i keramičari).<br />
Šaina smatra da bi učenike valjalo<br />
stimulirati stipendijama, a<br />
založio se i za zapošljavanje obrtnika<br />
na istarskim projektima, posebice<br />
na plinofikaciji i izgradnji<br />
punog profila istarskog ipsilona<br />
te upozorio da u Vijeću turističke<br />
zajednice Umaga Ceh ugostitelja<br />
i Udruga privatnih iznajmljivača<br />
sudjeluju kao promatrači, a morali<br />
bi sudjelovati u sastavu turističkih<br />
zajednica kao aktivni čimbenici<br />
turističkog privređivanja.<br />
Dopredsjednik Obrtničke komore<br />
Aldo Ukanović govorio je<br />
o zahtjevima brodara o ulasku u<br />
upravna vijeća lučkih uprava i<br />
desetgodišnjoj odgodi kabotaže<br />
kako stranci ne bi mogli obavljati<br />
prijevoz putnika unutar naših<br />
granica. Isto tako, Ukanović je<br />
podsjetio na aktualni problem<br />
istarskih auto prijevoznika<br />
koji dobivaju premalo međunarodnih<br />
dozvola, pa njihove<br />
angažman u razvoju istarskog<br />
obrtništva. Stoga se založio da<br />
se zajednički utvrdi lista projekata<br />
i problema za koje će se tražiti<br />
odgovarajuća rješenja.<br />
– U meni ćete uvijek imati<br />
čovjeka koji pruža potporu obrtništvu,<br />
jer sam se oduvijek zalagao<br />
za njegov razvoj, a podsjetio<br />
bih da sam 1997. kao dožupan<br />
radio prve programe poticanja<br />
gospodarstva i obrtništva. No,<br />
sada je važno da se zajedničkim<br />
snagama izborimo za daljnji, jači<br />
razvoj obrtništva. Na tom planu<br />
nama u Istri nedostaje povezanost,<br />
nedostaje pozitivno lobiranje,<br />
a vjerujem da se tako može<br />
puno više učiniti nego kroz političke<br />
strukture.<br />
Komentirajući činjenicu da u<br />
skupštinama i vijećima turističkih<br />
zajednica nema dovoljno obrtnika,<br />
Drandić je podržao ideju da<br />
bi se to trebalo zakonski promijeniti.<br />
Ranije je bio predsjednik<br />
Odbora za turizam, a sada kao<br />
član saborskog Odbora za turizam<br />
spreman je da se zajednički<br />
sastavi prijedlog zakona o tom<br />
problemu. Osvrćući se na naš sustav<br />
obrazovanja Drandić je rekao<br />
da je u neskladu s gospodarskim<br />
potrebama i pri tom se založio<br />
za tzv. vrhunsko školovanje koje<br />
će omogućiti mladom čovjeku<br />
da poslije diplome može odmah<br />
uspješno raditi i od svoga posla<br />
živjeti. Očito je i da moramo vratiti<br />
dignitet mnogim zanimanjima,<br />
poručio je zastupnik Drandić.<br />
Asim Čabaravdić
14 OGLAS<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007.
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007. 15<br />
Sedam poticajnih mjera<br />
Programa poticanja<br />
zapošljavanja za 2007. godinu<br />
obzirom na to da je Hrvatski<br />
S zavod za zapošljavanje nositelj<br />
realizacije Programa poticanja<br />
zapošljavanja za 2007. godinu<br />
kojeg je nedavno usvojila Vlada<br />
RH, molili bismo da nam ukratko<br />
kažete o kakvim se poticajima<br />
radi i jesu li oni interesantni za<br />
naše obrtnike?<br />
Ovo pitanje je vrlo interesantno<br />
za obrtnike kao i sve druge<br />
poduzetnike i dolazi u pravom<br />
trenutku. Naime od ožujka tekuće<br />
godine u Hrvatskom zavodu za<br />
zapošljavanje se provodi Program<br />
poticanja zapošljavanja za 2007.<br />
godinu koji se realizira kroz sedam<br />
poticajnih mjera, i to:<br />
1. sufinanciranje zapošljavanja<br />
mladih osoba bez radnog iskustva<br />
2. sufinanciranje zapošljavanja<br />
dugotrajno nezaposlenih osoba<br />
3. sufinanciranje zapošljavanja<br />
starijih nezaposlenih osoba (žene<br />
starije od 45 i muškarci stariji od<br />
50 godina)<br />
4. sufinanciranje zapošljavanja<br />
posebnih skupina nezaposlenih<br />
(nezaposleni hrvatski branitelji,<br />
djeca i supružnici poginulih i nestalih<br />
hrvatskih branitelja, osobe s<br />
otežanim faktorom zapošljavanja,<br />
nezaposleni samohrani roditelji<br />
malodobne djece, nezaposlene<br />
ženske osobe koje su prije ulaska<br />
u nezaposlenost koristile prava<br />
porodnog dopusta za treće i svako<br />
sljedeće dijete, roditelji s četvero i<br />
više malodobne djece)<br />
5. sufinanciranje obrazovanja<br />
za poznatog poslodavca<br />
6. sufinanciranje obrazovanja<br />
za nepoznatog poslodavca i<br />
7. javni radovi.<br />
Prilikom svakog novog zapošljavanja,<br />
ukoliko se radi o nezaposlenim<br />
osobama prijavljenim<br />
na evidenciji Hrvatskog zavoda<br />
za zapošljavanje, svi zainteresirani<br />
obrtnici trebaju se obratiti<br />
Područnoj službi ili Ispostavi<br />
Zavoda kako bi dobili potpunu<br />
informaciju, odnosno ispunili<br />
potreban zahtjev za sufinanciranje,<br />
dostavili odgovarajuću dokumentaciju<br />
i ostvarili pravo na<br />
značajan jednokratni financijski<br />
poticaj. Pod uvjetom da poslodavac<br />
zadovoljava tražene uvjete u<br />
smislu stabilnosti poslovanja i zaposlenosti,<br />
slijedi postupak koji je<br />
vrlo jednostavan i realizira se kroz<br />
petnaestak dana.<br />
Ovim putem također pozivamo<br />
i poslodavce koji imaju zahtjeve<br />
za takvom vrstom radne snage<br />
koju nije moguće pronaći na lokalnom<br />
tržištu rada, da nam takve<br />
potrebe iskažu kako bismo ih<br />
mogli pripremiti i zadovoljiti kroz<br />
različite obrazovne aktivnosti koje<br />
provodi i financira Zavod, kako<br />
za poznatog, tako i za nepoznatog<br />
poslodavca.<br />
Dasen Jasprica<br />
Pročelnik HZZO Područna<br />
služba Dubrovnik<br />
sklopu sajamske izložbe<br />
inovacija, obrtništva<br />
U<br />
i poduzetništva – Inventum,<br />
zagrebačka obrtnica Vesna<br />
Belošević dobila je dva<br />
priznanja. Prvo je Plaketa<br />
najboljem obrtniku koje je<br />
dodijelila Udruga vitezova<br />
hrvatskog inovatorstva,<br />
a drugo, jednako vrijedno,<br />
Plaketa za visoku razinu<br />
inovativnosti za Bela kremu,<br />
jedinstveni proizvod visoke<br />
kvalitete. Prema riječima<br />
Vesne Belošević, sajam je bio<br />
odlično organiziran na više<br />
od 1300 četvornih metara.<br />
Predstavilo se oko 150 izlagača,<br />
inovatora i obrtnika iz<br />
desetak hrvatskih županija.<br />
Oduševljena priznanjima za<br />
svoj trud i rad, Vesna nam je<br />
kratko izjavila: »Nakon dugogodišnjeg<br />
rada, eto, stižu<br />
priznanja koja su mi veliki<br />
poticaj za daljnji rad. Drago<br />
mi je što su stručnjaci prepoznali<br />
proizvod, no također su<br />
mi bitna priznanja korisnika<br />
koji su prepoznali kvalitetu<br />
moje Bela kreme. Gotovo<br />
svakodnevno dobivam riječi<br />
pohvale mojih kupaca koji<br />
jednostavno vole Belu i koriste<br />
je s užitkom«.<br />
Zagrebačka obrtnica u Iloku<br />
Dvije plakete za ABL<br />
tp<br />
Vesna<br />
Belošević s<br />
priznanjima<br />
Inventuma
16 ŽUPANIJE<br />
ZAGREBAČKA ŽUPANIJA I GRAD ZAGREB<br />
OBRTNIČKA KOMORA ZAGREB<br />
10000 ZAGREB, Ilica 49<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 01/48 46 741, 48 06 555<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 01/48 46 615<br />
E-mail: obrtnicka-<strong>komora</strong>-zagreb@zg.t-com.hr<br />
Predsjednik: Ivan Obad<br />
Tajnik: Boris Trupec<br />
STRANICU PRIPREMILA: FEDORA ZOKOVIĆ<br />
Zahvala obrtnicima<br />
i tvrtkama<br />
druženje obrtnika grada Zagreba<br />
Ui <strong>Hrvatska</strong> gospodarska <strong>komora</strong><br />
– Komora Zagreb 18. lipnja 2007. godine<br />
u Obrtničkom domu na Trgu Mažuranića<br />
13 dodijelili su zahvale svim<br />
obrtnicima i tvrtkama koje su se i ove<br />
godine odazvale pozivu za donacijom<br />
svojih proizvoda svim maturantima –<br />
štićenicima domova za djecu bez roditeljske<br />
skrbi, kako bi na dostojan način<br />
proslavili svoje maturalne večeri.<br />
Udruženje obrtnika grada Zagreba<br />
već četvrtu godinu za redom organizira<br />
modni humanitarni projekt »GRO-<br />
ZNICA MATURALNE VEČERI« za<br />
maturante – štićenike svih domova za<br />
djecu bez roditeljske skrbi s područja<br />
Zagreba.<br />
Zagrebački obrtnici krojači, postolari<br />
i zlatari donirali su haljine, svečane<br />
cipele i nakit, a odijela su uz obrtnike<br />
donirala i trgovačka društva. Frizeri i<br />
kozmetičari izradili su frizure i našminkali<br />
maturante.<br />
Tri dionička društva, sedam obrtnika<br />
krojača, pet postolara, šest zlatara,<br />
osam frizera i šest kozmetičara osigurali<br />
su da se šest djevojaka i šesnaest<br />
mladića, na tako važan dan u njihovim<br />
životima ne razlikuju od onih koji imaju<br />
punu roditeljsku ljubav i skrb.<br />
Prigodne poklon-bonove primili su<br />
ravnatelji domova za djecu bez roditeljske<br />
skrbi: Ivana Gorana Kovačića, Dom<br />
Svetoga Josipa i A. G. Matoša.<br />
– Sretni smo i zadovoljni što smo i<br />
ove godine uspješno ostvarili ovaj humanitarni<br />
projekt te zajednički unijeli<br />
barem malo ljubavi i sreće u njihove<br />
živote – naglasili su predajući zahvalnice<br />
Vlado Crkvenac, predsjednik<br />
Udruženja obrtnika grada Zagreba i<br />
Branka Jengić, predsjednica Revijskog<br />
odbora.<br />
»Tradicija, gastronomija,<br />
turizam«<br />
Udruženje obrtnika Ivanić<br />
Grad u suradnji s Gradom<br />
Ivanić Gradom, organiziralo<br />
je u subotu 16. lipnja 2007. godine<br />
III. obrtnički sajam »Tradicija, gastronomija,<br />
turizam«, Ivanić Grad<br />
2007. Sajam je organiziran već treću<br />
godinu uzastopce, čime prerasta u<br />
tradicijsku manifestaciju koja je ove<br />
godine poprimila županijski pa i širi<br />
karakter u odnosu na <strong>broj</strong> i pripadnost<br />
izlagača. Održan je u sklopu<br />
obilježavanja lipanjskih dana Grada<br />
Ivanić Grada i ima značaj jedne od<br />
centralnih manifestacija.<br />
Za Grad Ivanić Grad i njegovo<br />
okruženje, karakteristično je da<br />
nosi povijesno obilježje obrtničkog<br />
središta još iz prve polovice 19. stoljeća,<br />
a o čemu svjedoče autentični<br />
zapisi kao i očuvani unikatni primjerci<br />
ručno izrađenih predmeta<br />
koji su danas muzejske vrijednosti,<br />
a umjetnička su djela lokalnih majstora<br />
obrtnika.<br />
Obrtnički sajam organiziran je<br />
i održan na otvorenom prostoru<br />
centralnog dijela Grada Ivanić Grada.<br />
Pozdravne riječi prvi je uputio<br />
Branko Jakopčević, predsjednik<br />
Udruženja obrtnika Ivanić Grad, sve<br />
nazočne pozdravio je Boris Kovačić,<br />
gradonačelnik Grada Ivanić Grada,<br />
a Sajam je otvorio Ivan Obad, predsjednik<br />
Obrtničke komore Zagreb,<br />
koja je i glavni pokrovitelj sajma.<br />
Ivan Obad je u kraćem izlaganju<br />
naglasio ulogu i značaj obrtništva,<br />
a posebno istakao ulogu sustava<br />
obrazovanja u onom dijelu koji se<br />
odnosi na programe obrazovanja<br />
učenika za obrtnička zanimanja.<br />
Poseban sadržajni naglasak, koji<br />
je i u službenom nazivu manifestacije,<br />
odnosi se na tradicijski i umjetnički<br />
obrt, gastronomsku ponudu<br />
lokaliteta, te sadržajima koji bi trebali<br />
unaprijediti razvoj turističke<br />
ponude »Otoka Ivanić«.<br />
Na Sajmu su svoje proizvode i<br />
usluge predstavili obrtnici i mali<br />
poduzetnici iz lokalnog okruženja,<br />
a organizatori su posebno ponosni<br />
na sudjelovanje obrtnika izlagača<br />
iz ostalih udruženja u sastavu Obrtničke<br />
komore Zagreb, te susjednih<br />
županija. Da se radi o manifestaciji<br />
od značaja za Grad i okruženje, svjedoči<br />
respektabilan <strong>broj</strong> posjetitelja,<br />
koji su iskazali velik interes za proizvode<br />
i usluge izlagača.<br />
Izuzetan značaj u okviru sajamskih<br />
događanja, svakako zauzima<br />
»Info pult«, na kojem su predstavnici<br />
Ureda za obrazovanje Obrtničke<br />
komore Zagreb, srednjih strukovnih<br />
škola Ivanić Grad, Dugo Selo<br />
i Čazma, kao i lokalnih obrazovno-edukativnih<br />
institucija, prezentirali<br />
promidžbene materijale koji<br />
se odnose prije svega na programe<br />
obrazovanja i upise učenika u srednje<br />
strukovne škole, s prioritetnim<br />
ciljem popularizacije obrtničkih zanimanja.<br />
Udruženje obrtnika Ivanić Grad,<br />
koristi ovu priliku i zahvaljuje se<br />
svim sudionicima izlagačima, posjetiteljima,<br />
uzvanicima i gostima,<br />
kao i svima onima koji su na bilo<br />
koji način pridonijeli organizaciji i<br />
održavanju Sajma, s nadom i željom<br />
za zajedničko druženje i sljedeće godine.<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007.<br />
Stipendist UOZ<br />
osvojio zlatnu<br />
medalju na izložbi<br />
inovacija u Maleziji<br />
Na 18. međunarodnoj izložbi inovacija<br />
u Kuala Lumpuru (Malezija)<br />
naš dugogodišnji stipendist Ivan<br />
Matuna osvojio je zlatnu medalju za<br />
svoju inovaciju »Inteligentni detektor<br />
servisnih intervala« (INDESI).<br />
Ivan je student Fakulteta za elektrotehniku<br />
i računarstvo u Zagrebu,<br />
a inovacijama se počeo baviti još u<br />
srednjoj školi. Nastupio je na mnogim<br />
međunarodnim izložbama inovacija,<br />
te osvojio <strong>broj</strong>na odličja. Na<strong>broj</strong>it<br />
ćemo one najznačajnije kao što su<br />
srebrna medalja na IENA-i (2001.) u<br />
Nürnbergu za »Sustav za snimanje<br />
zaleta motora«, srebrna medalja na<br />
Arhimedu (2003.) u Moskvi za »Pametni<br />
sustav vožnje«, zlatna medalja<br />
na BIS-u (2004.) u Londonu za »Uređaj<br />
za upravljanje pristupom putem<br />
GSM-a« i mnoge druge.<br />
Inovacije »Sustav za snimanje zaleta<br />
motora« i »Uređaj za upravljanje<br />
pristupom putem GSM-a« su komercijalizirane,<br />
te se koriste u školama,<br />
znanstvenim ustanovama i u slučaju<br />
druge inovacije u mnogim garažama<br />
i parkiralištima.<br />
Najnovija inovacija »Inteligentni<br />
detektor servisnih intervala« se koristi<br />
u industriji i pomaže službama održavanja<br />
da u optimalno vrijeme obavljaju<br />
servis na strojevima, te se tako povećava<br />
učinkovitost stroja i smanjuje<br />
potrošena električna energija.<br />
– Kako bih mogao svoje ideje iz<br />
glave pretvoriti u realnost, često je<br />
potrebno izdvojiti određena financijska<br />
sredstva za izradu prototipa. Bez<br />
pomoći »sa strane« mnoge od uspješnih<br />
inovacija se nikad ne bi realizirale.<br />
Zato bih se ovim putem želio zahvaliti<br />
Udruženju obrtnika grada Zagreba<br />
što su prepoznali kvalitetu mojih ideja<br />
i pomogli mi da realiziram inovacije<br />
koje nam svima služe kao pomoć u<br />
svakodnevnom životu – naglasio je<br />
na kraju Ivan Matuna.<br />
DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
DUBROVAČKO-NERETVANSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
Klesari idu dalje<br />
Na jesen tematska sjednica<br />
Županijskog poglavarstva,<br />
stručni skup, a smiješe<br />
se i stipendije učenicima<br />
– budućim kamenoklesarima<br />
20000 DUBROVNIK, Široka 4/2<br />
Tel/fax: ++ 3<strong>85</strong> 020/323 550, 323 560<br />
E-mail: hok-dubro-neret-zupanije@du.t-com.hr, hok-dubrovnik@t-com.hr<br />
Predsjednik: Svetan Pejić<br />
Tajnik: Nikola Kalafatović, mob. 098/243 943<br />
STRANICU PRIPREMIO: NIKOLA KALAFATOVIĆ<br />
Zavod za zapošljavanje –<br />
»utočište za neradnike«?<br />
Nisu svi poslodavci korektni prema zaposlenicima, a<br />
nužna je i suradnja obrtnika sa Zavodom<br />
Pročelnik Hrvatskog zavoda<br />
za zapošljavanje, Područnog<br />
ureda u Dubrovniku, gospar<br />
Dasen Jasprica uvijek je spreman<br />
na stručan način pojasniti određena<br />
pitanja iz nadležnosti njegove<br />
institucije, pa je tako bilo i ovaj put.<br />
Zanimalo nas je kako tumači nerijetke<br />
prigovore naših obrtnika da<br />
im je teško naći odgovarajuću radnu<br />
snagu, čak i kada takvih ima na<br />
evidenciji nezaposlenih. Ponekad<br />
se čini da im više odgovara biti »na<br />
Zavodu« nego raditi u svojoj struci?!<br />
Dobili smo odgovor koji bi trebalo<br />
ozbiljno razmotriti.<br />
Moram podsjetiti na temeljnu<br />
misiju Zavoda koja znači na najbolji<br />
mogući način zadovoljiti potrebe<br />
poslodavaca za radnom snagom,<br />
međutim zbog prilika na tržištu<br />
rada odnosno već kroničnog nedostatka<br />
određenih profila na eviden-<br />
AKTIVNOSTI POK-a<br />
– Održana sjednica Upravnog<br />
odbora POK-a;<br />
– Održane sjednice Ceha ugostitelja<br />
i turističkih djelatnika i<br />
Ceha za ribarstvo i marikulturu;<br />
– Na prigodnoj svečanosti uručene<br />
zahvalnice sudionicima<br />
projekta »Promocija deficitarnih<br />
obrtničkih zanimanja«.<br />
ciji nezaposlenih, takvim potrebama<br />
često nismo u mogućnosti optimalno<br />
odgovoriti. Iz ovog proizlaze<br />
i prigovori obrtnika koji su ponekad<br />
i opravdani, ali nerijetko i nisu.<br />
Naime, često ponekog traženog<br />
profila, odnosno zanimanja <strong>broj</strong>kom<br />
na Zavodu zaista i ima, a da<br />
ih istovremeno na tržištu rada nedostaje.<br />
Pri tome je potrebno znati<br />
da se na evidenciji nalazi nekoliko<br />
kategorija nezaposlenih, i to od onih<br />
koji su zapošljivi i aktivno traže posao,<br />
do onih ograničeno zapošljivih<br />
zbog bolesti, starosti, nedostatka<br />
iskustva u struci, obiteljskih prilika,<br />
višegodišnjeg čekanja na zaposlenje,<br />
nemogućnosti seljenja radi<br />
zaposlenja i slično. Odnos rečene<br />
dvije kategorije nezaposlenih na<br />
evidenciji je različit i ovisi o pojedinom<br />
zanimanju, prilikama na tržištu<br />
rada i području Županije.<br />
Potrebno je svakako upozoriti i<br />
na činjenicu da na relativno malenom<br />
tržištu rada u Dubrovačko-neretvanskoj<br />
županiji pored većeg dijela<br />
zaista kvalitetnih poslodavaca,<br />
postoje i oni drugi koji se ne ponašaju<br />
baš korektno prema radnicima.<br />
Najčešće se radi o uskraćivanju niza<br />
zakonom, kolektivnim ugovorima i<br />
ugovorom o radu utvrđenih prava<br />
u smislu visine plaće, opisa poslova<br />
koji se obavljaju na pojedinom<br />
radnom mjestu, prijave i uplate<br />
osnovnih doprinosa za mirovinsko<br />
i zdravstveno osiguranje, poštivanja<br />
propisanog radnog vremena,<br />
kao i dnevnog, tjednog i godišnjeg<br />
odmora te drugih temeljnih prava<br />
iz radnog odnosa. Pošto informacije<br />
o takvim poslodavcima brzo kolaju<br />
kod njih nezaposleni jednostavno<br />
ne žele dragovoljno ići niti prihvatiti<br />
ponuđeni posao. U takvim slučajevima<br />
i sam Zavod dolazi u vrlo<br />
nezavidnu situaciju.<br />
Što učiniti kada<br />
nezaposlene osobe odbiju<br />
ponuđeno zaposlenje?<br />
U slučajevima kada nezaposlene<br />
osobe odbijaju ponuđeno zaposlenje,<br />
Zavod ih uvijek kada za to<br />
ne postoje opravdani razlozi briše<br />
s evidencije nezaposlenih na tri<br />
sljedeća mjeseca. Ali da bi se u takvim<br />
slučajevima moglo postupiti<br />
sukladno odredbama postojećeg<br />
Zakona o posredovanju pri zapošljavanju<br />
i pravima za vrijeme nezaposlenosti,<br />
trebaju biti zadovoljeni<br />
određeni preduvjeti. Prvi od njih<br />
je taj da poslodavac treba pismeno<br />
na posebnom obrascu (TR) prema<br />
Zavodu iskazati svoje potrebe za<br />
radnicima. Nakon toga Zavod raspoložive<br />
radnike upućuje poslodavcu<br />
pismeno, s tim što je i poslodavac<br />
jednako tako dužan također<br />
pismenim putem izvijestiti Zavod<br />
koji su se od pozvanih prijavili za<br />
posao. Ovaj posljednji dio u komunikaciji,<br />
koji se odnosi na povratnu<br />
informaciju od strane poslodavca<br />
prema Zavodu, najčešće izostaje.<br />
Zbog toga Zavod nema potrebnu<br />
osnovu za »brisanje« s evidencije<br />
onih koji se neopravdano nisu javili<br />
na poziv, a poslodavci istovremeno<br />
bez razloga prigovaraju na pasivnost<br />
Zavoda.<br />
Na nedavno održanoj sjednici zajedničkog<br />
Ceha (strukovne grupe)<br />
kamenoklesara i kamenolomaca<br />
Obrtničke komore DNŽ i HGK županijske<br />
komore Dubrovnik, pored<br />
kamenoklesara i predstavnika dviju<br />
institucija, nazočni su bili i zamjenik<br />
županice Ivo Karamatić, pročelnik<br />
za gospodarstvo DNŽ Branko Negodić,<br />
član poglavarstva Grada Dubrovnika<br />
Đuro Market i prof. Kate<br />
Bagoje iz Društva prijatelja dubrovačkih<br />
starina.<br />
Zaključci sastanka su:<br />
1. da će se i Dubrovačko-neretvanska<br />
županija uključiti u aktivnosti<br />
oko izmjena i dopuna Uredbe o<br />
uređenju i zaštiti zaštićenog obalnog<br />
područja<br />
2. da će se najesen održati tematska<br />
sjednica Županijskog poglavarstva<br />
na temu problematike kamenoklesara<br />
i kamenolomaca u<br />
našoj županiji<br />
3. prihvaćena je ideja organiziranja<br />
stručnog skupa na temu »Mogućnosti<br />
razvoja kamenoklesarske<br />
djelatnosti u DNŽ«<br />
4. Dubrovačko-neretvanska županija<br />
je sklona stipendirati učenike<br />
za potrebe kamenoklesarske djelatnosti.<br />
Još jedno priznanje<br />
neretvanskom<br />
ugostitelju<br />
Nakon mnogo<strong>broj</strong>nih priznanja<br />
koje je dobio za svoj dugogodišnji<br />
rad na unapređenju ugostiteljske<br />
struke gospodin Pavo Jerković, ugostitelj<br />
iz Krvavca i vlasnik poznatog<br />
ugostiteljskog objekta Villa Neretva,<br />
na posljednjoj svečanoj Skupštini<br />
Dubrovačko-neretvanske županije,<br />
dobio je nagradu za doprinos ugledu<br />
i promociji Županije u zemlji i<br />
svijetu. Čestitamo, gospodine Jerkoviću!
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007. ŽUPANIJE 17<br />
Dan srednjih škola<br />
u Bjelovaru<br />
Mali proizvođači – nova<br />
organizacija nastupa na tržištu<br />
BJELOVARSKO-BILOGORSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
BJELOVARSKO-BILOGORSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
eć tradicionalno, bjelovarske<br />
Vsrednje škole predstavljaju<br />
osmoškolcima iz Županije svoje<br />
programe, pozivaju ih da se upišu<br />
baš kod njih. Tako je i ove godine<br />
organiziran taj susret u dvorištu<br />
gradske uprave. Svaka srednja škola<br />
je riječju, slikom i konkretnim<br />
primjerima predstavila svoje programe,<br />
mogućnosti zapošljavanja ili<br />
daljnjeg školovanja poslije mature,<br />
ističući naravno svoje prednosti. Isto<br />
je tako učenicima predočen i očekivani<br />
bodovni prag potreban za upis,<br />
kao i specifični zahtjevi gdje postoje,<br />
a predstavljeni su i najbolji rezultati<br />
na takmičenjima širom Hrvatske.<br />
Među prezentiranim školama bile<br />
su i dvije tijesno vezane uz obrtništvo,<br />
Obrtnička škola iz Bjelovara i<br />
Ugostiteljska i prehrambena škola,<br />
također iz Bjelovara. Na tragu već<br />
višegodišnje dobre suradnje POK-a<br />
Bjelovar i tih škola, svojom su ih nazočnošću<br />
podržali komorska stručna<br />
suradnica za obrazovanje, Tatjana<br />
Bednaić i predsjednik Odbora za<br />
školstvo, Goran Grgić, koji je u kratkom<br />
obraćanju osmašima istakao da<br />
su obje ove škole izvrstan izbor jer<br />
jamče sigurno zapošljavanje, s obzirom<br />
na to da se već sada u Županiji<br />
osjeća manjak stručnih radnika. Kao i<br />
zato što pružaju mogućnost da se po<br />
stjecanju potrebnog iskustva i znanja,<br />
relativno brzo započne vlastiti posao,<br />
pridruži obrtništvu. A koji kuhar,<br />
primjerice, još kod upisa u školu nije<br />
sanjao o vlastitom restoranu?! Upozorio<br />
je učenike i na činjenicu da je<br />
ionako prošlo vrijeme zanimanja nekada<br />
atraktivnih samo stoga »što se<br />
tamo ništa ne radi, a dobiva plaća«,<br />
nego je baš suprotno, vrijeme zanimanja<br />
u kojima se visoko cijeni vještina,<br />
znanje i rad! Rezultati!<br />
Na kraju, pola u šali, pola ozbiljno,<br />
ponovio je svoju omiljenu tezu<br />
da biti obrtnik nije samo posao,<br />
nego potpuno osebujan način života,<br />
odnosno da će, odluče li biti obrtnik,<br />
doduše morati puno raditi, ali<br />
uz pristojnu zaradu! I činjenicu da<br />
bar nikada neće imati šefa, a mnogi<br />
bi za to mnogo dali…<br />
azgovor sa Stevom Sijerkom, jed-<br />
od rijetkih obrtnika u Velikim<br />
Rnim<br />
Zdencima, a jedinim obrtnikom proizvođačem<br />
kreme za cipele u državi,<br />
započeli smo u tužnom tonu jadikovki<br />
proizvođača koji ni uz velike napore<br />
i iskren pokušaj pomoći Komorskog<br />
ureda, ne može nikako sa svojim proizvodom<br />
do pravog tržišta, velikih trgovačkih<br />
lanaca. Da bude jasno, radi se<br />
o kremama (crna, smeđa, bezbojna, vazelinska)<br />
neupitne kvalitete i povoljne<br />
cijene. Čak i nesporno znatno kvalitetnije<br />
od mnogih uvoznih. Ipak, više od<br />
desetljeća stari posao dolazi u pitanje širenjem<br />
velikih lanaca koji mu suzuju tržište,<br />
odnosno preuzimanjem njegovih<br />
kupaca naprosto otkazuju suradnju. Uz<br />
obrazloženje kako im je lakše kupovati<br />
od velikih stranih proizvođača koji<br />
nude puno širu lepezu proizvoda.<br />
Gospodin Sijerak je počeo proizvoditi<br />
»vučenu« metalnu ambalažu od bijelog<br />
lima za druge proizvođače, a zatim<br />
ju je i sam počeo puniti. Uz kreme za<br />
cipele i kožu proizvodio je i autokit, ali<br />
ta linija je već zaustavljena. Žestoko se<br />
boreći za opstanak, upravo ovih dana<br />
očekuje registraciju novoga proizvoda,<br />
voćarskog voska od potpuno prirodnih<br />
materijala i s propolisom. Proizvoda već<br />
odlično ocijenjenog od stručnjaka i voćara,<br />
istinske novosti na tržištu, ali opet<br />
neizvjesne budućnosti zbog posve istih<br />
razloga. Ograničene proizvodnje, koja<br />
se doduše lako može donekle povećati<br />
uvođenjem druge smjene i dva-tri nova<br />
radnika, ali ipak suštinski limitirane, i<br />
neravnopravne borbe s međunarodnim<br />
kemijskim gigantima.<br />
Stoga je logičan njegov poziv da se<br />
uz pogled na primjer suradnje Konzuma<br />
i malih trgovaca na projektu Market<br />
Plus, pokuša slično odraditi i sa skupinama<br />
srodnih malih proizvođača. Drži<br />
s pravom da bi i, primjerice, Konzum<br />
i obrtnici i čitava zajednica tako mogli<br />
ostvariti velike koristi, pokrenuti zapošljavanje<br />
i razviti kvalitetne hrvatske<br />
proizvode po povoljnim cijenama za<br />
hrvatske građane. Umjesto da svi mali<br />
proizvođači, među kojima je velik <strong>broj</strong><br />
upravo obrtnika, neminovno propadne<br />
u doglednoj budućnosti!<br />
Radi gospodin Sijerak paralelno i na<br />
osnivanju Zadruge koja bi bila jezgra<br />
takvog udruživanja, za početak proizvođača<br />
i poljoprivrednika. Na tom logističkom,<br />
organizacijskom planu vidi<br />
i mjesto komorskog sustava, logičnog<br />
središta pokušaja udruživanja, ali i pregovaranja,<br />
poticanja suradnje s prvenstveno<br />
domaćim trgovačkim lancima.<br />
Jer i oni bi sigurno dugoročno imali<br />
koristi od jačanja stabilne domaće proizvodnje<br />
i bili bi manje ovisni od stranih<br />
dobavljača i kartela. A i posve im je svejedno<br />
kupuju li desetak proizvoda od<br />
jednog proizvođača ili od zadruge, klastera<br />
ili kako već, koji okuplja nekoliko<br />
manjih obrtnika.<br />
43000 BJELOVAR, Preradovićeva 4/I<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 043/242 242, 043/241 280<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 043/241 280<br />
E-mail: obrtnicka-<strong>komora</strong>@bj.t-com.hr<br />
Predsjednik: Josip Renić<br />
Tajnik: Davorin Vezmarović<br />
STRANICU PRIPREMIO: GORAN GRGIĆ<br />
Osnovnoškolci u<br />
obrtničkoj radionici<br />
ugo pripreman, eksperimentalni<br />
Dpokušaj izravnog upoznavanja učenika<br />
osmih razreda s pojedinim obrtničkim<br />
zanimanjima, napokon je realiziran<br />
u suradnji Udruženja obrtnika Garešnica<br />
i Osnovne škole Garešnica.<br />
Odabrano je zanimanje stolar, deficitarno<br />
u cijeloj Županiji, a ove godine<br />
obilno poticano i stipendijama iz suradnje<br />
POK-a Bjelovar i Ministarstva gospodarstva.<br />
Pedesetak učenika posjetilo je stolarsku<br />
radionicu Čedomira Matovine, gdje<br />
im se pridružio i drugi istaknuti obrtnik<br />
stolar, Davor Sveticki.<br />
Radi svoga dugogodišnjeg, uglavnom<br />
neuspješnog, zauzimanja za školovanje<br />
i obuku staklara kroz kombinirane razrede<br />
srodnih zanimanja ili na bilo koji<br />
drugi način, ali i žal što kroz dugi niz godina<br />
obrtništva nije uspio dobiti učenika<br />
kojemu bi prenio znanje, odlučeno je da<br />
im se u svojoj posljednjoj obrtničkoj godini<br />
pridruži i poznati garešnički staklar,<br />
Zdravko Matijašević.<br />
Za teorijski uvod pobrinuo se profesor<br />
Kruščić, profesor stručnih predmeta<br />
u Garešničkoj srednjoj školi »A. Šenoa«<br />
za zanimanje stolar, dok je učenike u<br />
ime svih obrtnika pozdravila i počastila<br />
sokovima i sendvičima, predsjednica UO<br />
Garešnica, Kata Kapelac.<br />
Učenici su sa zanimanjem pogledali<br />
sve strojeve u radionici, vidjeli kako<br />
i što se na njima radi, a s posebnom su<br />
pažnjom pratili finu, gotovo unikatnu,<br />
izradu suvenira i ukrasnih kutija koju im<br />
je demonstrirao domaćin, Čedomir Matovina.<br />
Posebno istakavši plemenitost,<br />
osebujnost i toplinu drveta kao materijala<br />
koji dopušta i potiče vrhunski rad,<br />
majstorstvo! Davor Sveticki je pokazao<br />
suvremenu izradu namještaja po mjeri,<br />
sastavljenog od industrijski pripremljenih<br />
elemenata, a Zdravko Matijašević<br />
je pokušao učenike zainteresirati za staklarstvo,<br />
demonstrirajući im svu širinu<br />
mogućnosti koje pruža rad sa staklom.<br />
Od uređenja interijera i eksterijera, pa do<br />
posve umjetničkih, uporabnih ili dekorativnih<br />
intervencija, kakvima se sam bavi<br />
posljednjih godina! Zorno demantirajući<br />
predrasudu da biti staklar znači samo<br />
ostakljivati prozore i vrata!<br />
Sve u svemu bilo je to lijepo druženje,<br />
opravdano već i samom tom činjenicom.<br />
Ako se još bar poneki neodlučni učenik<br />
odluči za ova zanimanja, svima će biti još<br />
draže. U svakom slučaju probna akcija<br />
je bila uspješna, pa nema razloga da se<br />
ne nastavi dogodine, naravno proširena<br />
s još ponekim zanimanjem, posebno nekim<br />
od onih za koje obrazuje garešnička<br />
srednja škola, uza sve veće muke s upisom<br />
u obrtnička zanimanja.<br />
SAJAM POLJOPRIVREDE I OBRTNIŠTVA »SLAVONSKI BROD 2007.«<br />
Obrtnici poljoprivrednici nova<br />
snaga gospodarstva<br />
U<br />
organizaciji Obrtničke komore<br />
Brodsko-posavske županije,<br />
županijske gospodarske<br />
komore Slavonski Brod, Hrvatskog stočarskog<br />
centra, Centra za tehnološki<br />
razvoj, Hrvatskog zavoda za poljopri-<br />
Poticaji za<br />
umjetničke obrte<br />
Brodsko-posavska županija objavila<br />
je javni poziv za kandidaturu<br />
obrtnika za korištenje poticajnih<br />
sredstava s ciljem razvoja umjetničkih<br />
obrta. Korisnici sredstava mogu<br />
biti brusači stakla i kristala, puškari,<br />
graditelji glazbala, umjetnički fotografi<br />
i slikari. Za sredstva mogu kandidirati<br />
i obrti koji se bave izradom<br />
vitraja, restauriranjem i proizvodnjom<br />
narodnih nošnji, kamenoklesari,<br />
umjetničke ljevaonice, restauratori<br />
namještaja, kovači koji rade<br />
ručnim tradicionalnim postupcima,<br />
zlatari te obrti koji se bave zlatovezom<br />
ili čipkarstvom. Obrtnici koji<br />
se kandidiraju za sredstva iz ovog<br />
programa moraju imati prebivalište<br />
u Brodsko-posavskoj županiji i minimalno<br />
12 mjeseci staža u poslovanju<br />
u nekoj od ovih djelatnosti. Sredstva<br />
se mogu koristiti za kupovinu opreme,<br />
uređenje radionice, certificiranje<br />
ili ispitivanje proizvoda, izradu ambalaže...,<br />
edukaciju, nastup na sajmovima.<br />
Maksimalni iznos potpore<br />
po korisniku je 10.000 kuna. Zahtjevi<br />
se na propisanom obrascu podnose u<br />
Upravni odjel za gospodarstvo Brodsko-posavske<br />
županije.<br />
vredno savjetodavnu službu i Brodskoposavske<br />
županije od prvog do trećeg<br />
lipnja održan je deseti sajam obrtništva<br />
i poljoprivrede »Slavonski Brod 2007.«.<br />
Na svečanom otvorenju uz brodskoposavskog<br />
župana Šimu Đurđevića<br />
te slavonskobrodskog gradonačelnika<br />
Mirka Dusparu bio je prisutan i Petar<br />
Tolić, pomoćnik ministra gospodarstva.<br />
»Obrtništvo i poduzetništvo u Brodskoposavskoj<br />
županiji živi, potvrda tome je i<br />
ovaj sajam. Ovaj sajam također potvrđuje<br />
da u ovom dijelu Hrvatske ima kvalitetnih<br />
poduzetničkih programa. Možda<br />
nedostaje više prepoznatljivosti, ali to<br />
se može postići upravo ovim sajmom.<br />
Na njemu svoju potvrdu traže kvalitetni<br />
poduzetnici koji će učinke izlaganja osjetiti<br />
u narednom razdoblju«, ističe Željko<br />
Burazović, pročelnik Upravnog odjela<br />
za poljoprivredu Brodsko-posavske<br />
županije. Na jubilarnom desetom sajmu<br />
svoje proizvode i usluge izlagalo je<br />
ukupno 110 tvrtki, obrtnika i obiteljskih<br />
poljoprivrednih gospodarstava. Izlagači<br />
poput Antuna Šainčevića iz Oprisavaca,<br />
pokazali su da obrtnici kojima je osnovna<br />
djelatnost vezana uz poljoprivredu<br />
mogu predstavljati značajnu pokretačku<br />
snagu u gospodarstvu. Prije svega<br />
uvodeći na tržište nove proizvode kojih<br />
nedostaje. Proteklih godina Šainčević<br />
se predstavljao sa svojom farmom nojeva,<br />
te nizom proizvoda koje je dobivao<br />
preradom. Od oslikane ljuske nojevog<br />
jajeta do praktičnih torbica i novčanika<br />
od nojeve kože. Šainčevićevo obiteljsko<br />
poljoprivredno gospodarstvo na ovogodišnjem<br />
sajmu predstavilo se proizvodnjom<br />
ovčjeg sira, te tepisima od janjeće<br />
BRODSKO-POSAVSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
BRODSKO-POSAVSKE ŽUPANIJE<br />
35000 SLAVONSKI BROD, Petra Krešimira IV 46/1<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 035/447 017, 442 356, 407 440<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 035/407 441<br />
E-mail: ok-sl.brod@sb.t-com.hr<br />
Predsjednik: Zvonimir Ćirić<br />
Tajnica: Željka Pergl<br />
STRANICU PRIPREMIO: MARIJAN VRKLJAN<br />
kože. »Odlučili smo se za istočnofrizijsku<br />
ovcu, koja je izrazito zahvalna<br />
mliječna pasmina. Trenutačno u stadu<br />
imamo 33 grla. Za sljedeću ćemo godinu<br />
stado proširiti na 45 grla. Orijentirani<br />
smo na proizvodnju sira. Što se tiče<br />
plasmana on prije svega ovisi o danima<br />
u mjesecu. Kada stignu plaće i on bolje<br />
ide. Međutim, zadovoljni smo jer nam<br />
na zalihama ne ostaje puno robe«, ističe<br />
A. Šainčević. Tijekom sezone Šainčevići<br />
prihode upotpune i prodajom janjadi<br />
od koje su očekivali glavninu prihoda,<br />
međutim proizvodnja sira, kaže Šainčević,<br />
već sada je dohodovnija. »Što se tiče<br />
tepiha, jednostavno nisam želio janjeću<br />
kožu bacati po šikarama. Slučajno sam<br />
vidio na jednom mjestu ovakve tepihe i<br />
odlučio sam probati. Kožu na štavljenje<br />
i bojanje dajem u specijaliziranu radionicu.<br />
U konačnici dobijemo proizvod<br />
visoke kvalitete. Zbog cijene prodaja<br />
na veliko baš i ne ide, ali kupaca ima.<br />
Cijene smo prilagodili našem tržištu, jer<br />
proizvodi ove kvalitete u Njemačkoj se<br />
prodaju po višestruko većim cijenama«,<br />
ističe A. Šainčević. Posljednjeg dana<br />
sajma na izložbenom prostoru imanja<br />
Srednje škole »Matija Antun Reljković«<br />
održana je velika stočarska izložba<br />
koja je ove godine imala međunarodni<br />
karakter, kako po sudionicima, tako<br />
i po posjetiteljima. Prvi put na sajam<br />
su organizirano stigli poljoprivrednici<br />
iz susjedne Bosne i Hercegovine. Okupljene<br />
stočare pozdravio je ministar Petar<br />
Čobanković ističući daljnju potrebu<br />
jačanja stočarske proizvodnje u Brodsko-posavskoj<br />
županiji. Tijekom izložbe<br />
stručne komisije ocijenile su stoku<br />
pristiglu iz cijele istočne Hrvatske. U<br />
konačnici kod goveda šampionske titule<br />
za pasmine simentalac i holstein<br />
friesian otišle su istom vlasniku, Franji<br />
Paviću. Njegova najbolja simentalka<br />
stara je četiri godine, u prvoj laktaciji<br />
proizvela je 9051 litru mlijeka. Šampionka<br />
holstein friesian pasmine također<br />
iz Pavićeve staje, stara četiri godine, u<br />
prvoj laktaciji proizvela je 11.273 litre<br />
mlijeka. Kod konja šampionsko grlo<br />
je lipicanski pastuh 433 MAESTOSO<br />
KRABBE XXIII-3. Uzgajivač i vlasnik je<br />
Antun Dorić iz Svilaja.
18 ŽUPANIJE<br />
KARLOVAČKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
KARLOVAČKE ŽUPANIJE<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007.<br />
PREDSTAVLJAMO KARLOVAČKE OBRTNIKE: OBRT ZA SPECIJALNA<br />
ZAVARIVANJA U VLASNIŠTVU SLAVKA HRGIĆA<br />
Među najboljima u Hrvatskoj<br />
47000 KARLOVAC, J. Haulika 14<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 047/612 058<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 047/611 742<br />
E-mail: okkz@ka.t-com.hr<br />
web: www.obrtnicka-<strong>komora</strong>-karlovac.hr<br />
Predsjednik: Ivan Podvorac<br />
Tajnik: mr. Vlado Jelkovac<br />
STRANICU PRIPREMIO: ZDENKO ŽIVČIĆ<br />
U<br />
prvim godinama nakon Domovinskoga<br />
rata na karlovačkom<br />
području, kao uostalom i<br />
na većem dijelu Hrvatske uglavnom<br />
su cvjetali poslovi vezani uz trgovinu.<br />
Na prste jedne ruke mogli su se iz<strong>broj</strong>ati<br />
novootvoreni proizvodni pogoni.<br />
Karlovčanin Slavko Hrgić bio je jedan<br />
od onih koji su se odvažili otvoriti<br />
obrt za specijalna zavarivanja.<br />
Počeo je sam u karlovačkom naselju<br />
Turanjski Goljaki u radionici od četrdesetak<br />
četvornih metara. Osim volje,<br />
iskustva i ponekog aparata za varenje<br />
posjedovao je i mnoštvo ideja koje je<br />
zabilježio u tri bilježnice. Kako danas<br />
voli reći još nije realizirao ni trećinu<br />
onoga što je u tim bilježnicama napisano<br />
i nacrtano. Slavko sve vrste<br />
specijalnog zavarivanja ima u malom<br />
prstu. Potvrda tome je i činjenica da je<br />
krajem osamdesetih godina proteklog<br />
stoljeća osvojio naslov viceprvaka Hrvatske<br />
u zavarivanju.<br />
Kako je obrt pomalo stasao tako je<br />
rasla potreba za većim proizvodnim<br />
prostorima, ali i za novim radnicima.<br />
Danas na 300-tinjak metara četvornih<br />
proizvodnog prostora radi sedmero<br />
zaposlenika koji obavljaju sve vrste<br />
specijalnog zavarivanja (tig, mig,<br />
mag, rel) svih metala. Ovdje se mogu<br />
zavarivati gus, sve vrste aluminija,<br />
bronca, rosfraj, sve vrste čelika, inox,<br />
bakar… Jedna od glavnih referenci<br />
obrta sigurno je kvaliteta obavljenog<br />
posla, a to se može vidjeti i iz činjenice<br />
da ovdje zbog usluga zavarivanja<br />
dolaze ljudi iz svih dijelova Hrvatske.<br />
Naime, kako nam kaže vlasnik nije<br />
dovoljno imati kvalitetne aparate i<br />
»papire« za varioca, nego je potrebno<br />
znati variti, a to se stječe iskustvom,<br />
U obrtu je zaposleno sedam djelatnika koji obavljaju sve vrste zavarivanja<br />
Slavko Hrgić uz plazmu za zračno rezanje lima, koju su sami izradili u vlastitom<br />
pogonu<br />
ali nužno je imati i dobru ruku. Uz to<br />
treba znati čime variti koji metal.<br />
Najčešći kupci i korisnici usluga<br />
obrta Hrgić su autoprijevoznici, mljekarska<br />
industrija, ali i fizičke osobe.<br />
Za mljekarsku industriju izrađuju<br />
cisterne za prijevoz mlijeka veličine<br />
do 17 tisuća litara. Također su radili<br />
kompletan pogon za proizvodnju<br />
bio dizela u tvrtki Vitrex u Virovitici.<br />
Izrađuju ukrasne ograde od inoxa, a<br />
mogu se pohvaliti da jedini u Hrvatskoj<br />
vare klime u automobilima.<br />
Kako bi pratili tehnološke novosti<br />
na području zavarivanja u svijetu vlasnik<br />
obrta Hrgić kontinuirano odlazi<br />
na sajmove, seminare… To je, prema<br />
njegovim riječima, jedini način da opstanete<br />
na tržištu. Jer ako iziđete iz<br />
»štosa«, teško se vratiti.<br />
Vlasnik obrta danas se može pohvaliti<br />
i najmodernijim aparatima za<br />
zavarivanje, a posebno se ponosi plazmom<br />
za zračno rezanje lima. Taj stroj<br />
proizveden je vlastitim znanjem u<br />
proizvodnim pogonima obrta Hrgić, a<br />
njegova je vrijednost 35 tisuća eura.<br />
Budući da iz dana u dan imaju sve<br />
više posla, a postojeći proizvodni prostor<br />
postaje, zbog nemogućnosti širenja,<br />
kočnica u razvoju, Slavko Hrgić<br />
odlučio je prije dvije godine kupiti<br />
zemljište i preseliti se na novu lokaciju<br />
Slavko Hrgić:<br />
Nedostaje<br />
kvalitetnih varilaca<br />
Iako je danas u Hrvatskoj oko<br />
300 tisuća nezaposlenih, svjedoci<br />
smo da nedostaje nekih zanimanja.<br />
Jedno od njih su i varioci.<br />
– Vrlo je teško doći do kvalitetnog<br />
varioca. To je vrlo zahtjevan<br />
posao koji iziskuje posebno<br />
znanje i koncentraciju. I meni nedostaju<br />
dva varioca. Znam reći<br />
da ih treba čuvati kao kap vode<br />
na dlanu. Uostalom, po mom mišljenju,<br />
danas u Hrvatskoj imate<br />
četiri poduzetnika koji obavljaju<br />
poslove specijalnog zavarivanja,<br />
pojašnjava Hrgić te zaključuje<br />
kako će u budućnosti biti sve<br />
više potražnje za kvalitetnim variocima<br />
koji će moći odgovoriti<br />
novim tehnologijama u zavarivanju.<br />
gdje će izgraditi proizvodnu halu. Nedavno<br />
je dobio građevinsku dozvolu<br />
i započeo s građevinskim radovima u<br />
Cerovcu Vukmanićkom, nedaleko od<br />
magistralne ceste koja vodi iz Karlovca<br />
prema Plitvičkim jezerima. Pomalo<br />
se ljuti na skupljanje papirologije za<br />
novi pogon, jer mu je trebalo dvije godine<br />
da dobije građevinsku dozvolu, a<br />
sve to koštalo ga je 180.000 kuna.<br />
No sada su radovi na izgradnji novog<br />
pogona u punom zamahu, a prema<br />
predviđanjima preseljenje će biti<br />
početkom jeseni.<br />
Zdenko Živčić<br />
ISTARSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
ISTARSKE ŽUPANIJE<br />
52100 PULA, Mletačka 12/1<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 052/216 153, 212 993<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 052/383 744<br />
E-mail: ok-istre@ok-istra.hr<br />
Predsjednik: Vili Šaina<br />
Tajnik: Eros Sorić<br />
35. OBLJETNICA OSNIVANJA UDRUŽENJA<br />
OBRTNIKA BUZETA<br />
Obrtnici su najveća<br />
buzetska tvornica<br />
N<br />
STRANICU PRIPREMIO: ASIM ČABARAVDIĆ<br />
aši obrtnici su najveća tvornica<br />
u gradu, jer prema obrtnom<br />
registru Republike Hrvatske<br />
u Buzetu je 265 registriranih obrta<br />
koji zapošljavaju tristotinjak djelatnika,<br />
istaknula je Loredana Krbavčić,<br />
predsjednica Udruženja obrtnika Bu-<br />
Dobitnici priznanja za dugogodišnji rad<br />
zeta na prigodnoj svečanosti kojom je<br />
obilježena 35. obljetnica postojanja i<br />
vrlo uspješnog djelovanja udruženja<br />
buzetskih obrtnika. Prigodnoj su manifestaciji<br />
bili nazočni mnogo<strong>broj</strong>ni<br />
uzvanici i gosti, među njima gradonačelnik<br />
grada Buzeta Valter Flego,<br />
potpredsjednik Hrvatske obrtničke<br />
komore Aldo Ukanović, glavni tajnik<br />
HOK-a Petar Sindičić, predsjednik<br />
i tajnik Obrtničke komore Istarske<br />
županije Vili Šaina i Eros Sorić, predsjednik<br />
Udruženja obrtnika Siska<br />
Damir Hordžić, predsjednik Udruženja<br />
obrtnika Kutine Ivica Ružička,<br />
predsjednica Udruženja obrtnika<br />
Splita Marija Crmarić te predstavnici<br />
obrtnika susjednih udruženja. Oni<br />
su buzetskim obrtnicima uz prigodne<br />
poklone čestitali jubilej i poželjeli još<br />
bolji razvoj obrtništva Buzeštine.<br />
Buzet se može pohvaliti dugogodišnjom<br />
tradicijom obrtništva, rekla<br />
je predsjednica Krbavčić, dodavši da<br />
je sada prioritetan zadatak pripremiti<br />
obrtnike na promjene koje donosi pristupanje<br />
Europskoj uniji, radi zajedničkog<br />
nastupa na tržištu. Krbavčić<br />
je izrazila zadovoljstvo dosadašnjim<br />
razvojem buzetskog obrtništva i naglasila<br />
da je donedavno naj<strong>broj</strong>nija<br />
bila prijevoznička sekcija, no u zadnje<br />
se vrijeme otvaraju obrti za završne<br />
radove u građevinarstvu, pa je sada<br />
naj<strong>broj</strong>nija sekcija građevinskih djelatnosti.<br />
Slijede proizvodne djelatnosti<br />
i usluge, na trećem su mjestu<br />
prijevoznici, potom osobne i intelektualne<br />
usluge, ugostitelji, a najmanje<br />
je trgovaca. To, međutim, ne znači da<br />
ugostitelja i trgovaca ima malo, već<br />
da djeluju i putem društava s ograničenom<br />
odgovornošću pa ne spadaju u<br />
registar obrtnika.<br />
U ugostiteljstvu, trgovini, proizvodnim<br />
djelatnostima i građevinarstvu<br />
te uslugama, danas se buzetsko<br />
obrtništvo suočava s nedostatkom radne<br />
snage. Problem je dobiti bilo kakav,<br />
a kamoli kvalificirani kadar u spomenutim<br />
strukama. Stoga je jedna od najvažnijih<br />
zadaća Udruženja suradnja s<br />
osnovnom i srednjom školom te učenicima<br />
i njihovim roditeljima kako bi se<br />
što više mladih animiralo da se opredijele<br />
za obrtnička zanimanja. Krbavčić<br />
je kao probleme istaknula rad na crno<br />
u gotovo svim djelatnostima, ali i teškoće<br />
s naplatom potraživanja.<br />
Ovogodišnjim programom rada<br />
buzetsko Udruženje planira organizirati<br />
tečajeve iz informatike, zaštite na<br />
radu, stranih jezika i druge sukladno<br />
potrebama obrtnika. Temeljni je cilj<br />
poticati obrtnike za nastupe i posjete<br />
specijaliziranim sajmovima u zemlji<br />
i inozemstvu. Tome bez sumnje trebaju<br />
pripomoći i web stranice Udruženja<br />
kao i katalog obrtnika, koji su<br />
promovirani u povodu 35. obljetnice<br />
Udruženja. Buzetski će obrtnici nastaviti<br />
vrlo uspješnu suradnju s Obrtnom<br />
zbornicom Kopar i tako prikupljaući<br />
iskustva vrlo korisna za što spremniji<br />
ulazak u EU. Također, nastavit će<br />
se suradnja s bratskim udruženjima<br />
Siska i Kutine, a rad Udruženja obilježila<br />
je i dobra suradnja s lokalnom<br />
samoupravom. Grad Buzet mnogo<br />
ulaže u programe poduzetništva sufinanciranjem<br />
kamata na kredite, odgodom<br />
plaćanja komunalne naknade<br />
za ulagače u poslovne zone i slično,<br />
a Udruženje sufinancira s 20.000,00<br />
Katalog buzetskih obrtnika<br />
kuna godišnje za promociju i nastupe<br />
na sajamskim manifestacijama. Lani je<br />
smanjen porez na tvrtku za 25 posto,<br />
što je za neke djelatnosti vrlo značajan<br />
iznos, naglasila je Krbavčić.<br />
U povodu 35. obljetnice dodijeljena<br />
su priznanja za dugogodišnji rad. Priznanja<br />
za 10 godina rada u obrtništvu<br />
dobili su Branko Božić, Patricija Cerovac,<br />
Branka Draščić, Anka Dukić,<br />
Ivan Ošo, Zlatko Petriševac, Guido<br />
Pavletić, Josip Radović, Viktor Gregorić<br />
i Jožef Rabić, za 15 godina Valter<br />
Cerovac, Božidar Sušanj, Dino Sušanj,<br />
Ljubo Šćulac, Branko Šrkinjar, Paolo<br />
Trinajstić i Robert Jakac, za 20 godina<br />
Ecijo Blažević, Zlatko Jerman, Damir<br />
Sirotić, Giani Vivoda i Dante Majcan,<br />
za 25 godina Ondina Petohlep i Josip<br />
Poropat, a za 35 godina Radovan Draščić,<br />
Dante Pavletić i Drago Kodelja.<br />
CEH UGOSTITELJA<br />
Ceh ugostitelja i turističkih djelatnika<br />
Obrtničke komore Istarske<br />
županije zasjedao je potkraj svibnja<br />
u Obrtničkom domu u Poreču pod<br />
predsjedanjem Marina Paretića,<br />
predsjednika. U radu Ceha sudjelovali<br />
su i predsjednik Obrtničke komore<br />
Vili Šaina i pročelnik Upravnog<br />
odjela za poljoprivredu, šumarstvo,<br />
lovstvo, ribarstvo i poljoprivredu Milan<br />
Antolović.<br />
Predsjednik Šaina predložio je da<br />
Ceh zajedno s Upravnim odjelom za<br />
poljoprivredu Istarske županije krene<br />
u promociju istarskog pršuta, s tim<br />
da bi lokali koji prodaju taj autohtoni<br />
istarski proizvod imali jedinstveni<br />
znak koji bi garantirao autohtonost i<br />
njegovu kvalitetu. Riječ je o proizvodu<br />
zaštita kojeg je pokrenuta 1998.<br />
godine, a zajednička bi promocija bila<br />
veoma korisna ne samo za proizvođače<br />
tipičnih autohtonih proizvoda<br />
Istarske županije, nego i za ugostitelje<br />
i njihove goste. Jer, još uvijek znatan<br />
dio ugostitelja snabdijeva se pršutom<br />
od neregistriranih proizvođača istarskog<br />
pršuta. Pročelnik Antolović je<br />
podržao ideju o zajedničkim aktivnostima<br />
u vezi s pršutom, što bi uz<br />
organiziranu proizvodnju, proizvođačima<br />
omogućilo da se oslone na<br />
potencijalne potrošače. Ostvarilo bi<br />
se to umrežavanjem proizvođača s<br />
ugostiteljima i na taj bi se način pokušao<br />
neminovni uvoz pršuta svesti<br />
na razumnu mjeru. Danas Udruga<br />
proizvođača istarskog pršuta ima 11<br />
registriranih objekata, a u intenzivnoj<br />
su izgradnji još tri objekta.<br />
Na sjednici Ceha razmotrena je i<br />
problematika nedostatka radne snage<br />
za ugostiteljstvo uz mogućnost zapošljavanja<br />
radnika iz Požege. Postoji<br />
ideja da se pruži pomoć u edukaciji<br />
učenika ugostiteljske struke u tamošnjoj<br />
srednjoj školi, počevši od stranih<br />
jezika do, primjerice, tečajeva za barmene<br />
i someliere. Slične se edukativne<br />
aktivnosti predviđaju i na području<br />
Istarske županije.<br />
Ceh je pružio potporu organiziranju<br />
svih gastro manifestacija u Istri,<br />
jer je to dobra promocija istarskog<br />
ugostiteljstva i turizma u cjelini, a<br />
razmotrena je i problematika sigurnosti<br />
hrane »od polja pa sve do stola«, o<br />
čemu je u ime splitskog Biotechnicon<br />
poduzetničkog centra govorila dipl.<br />
ing. Tanja Iveković-Tanfara. U središtu<br />
pozornosti bio je sustav Hasap,<br />
koji predstavlja normu kvalitete prehrambenih<br />
proizvoda.
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007. ŽUPANIJE 19<br />
Obrtnici u Tijelovskoj<br />
procesiji<br />
S Tijelovske procesije u<br />
Križevcima<br />
KRIŽEVCI – Križevački obrtnici<br />
već tradicionalno sudjeluju na Tijelovskoj<br />
procesiji ulicama Križevaca.<br />
– Križevački obrtnici vlasnici su<br />
takozvanog ‘Neba’ koje se nosi u Tijelovskoj<br />
procesiji i svake godine u<br />
misnom slavlju i procesiji sudjeluju<br />
naši obrtnici – rekla je Marija Škrlec,<br />
tajnica Udruženja. Ove godine Nebo<br />
su nosili Jadranko Gočin, inače i<br />
predsjednik križevačkog Udruženja<br />
obrtnika, Vjekoslav Škrlec, Stanko<br />
Švagelj i Simon Ljumezi.<br />
Ivana Vincek na<br />
frizerskom natjecanju<br />
Frizerka Ivana Vincek iz Molvi<br />
predstavljala je Koprivničko-križevačku<br />
županiju na državnom natjecanju<br />
frizera u Opatiji. Natjecala se<br />
u kategoriji Fantasy stile i izradila<br />
je avangardnu frizuru za koju joj je<br />
kao model poslužila Jelena Kovačić,<br />
dok se za njezin make-up pobrinula<br />
Jasmina Valentić.<br />
Ivana Vincek s Jelenom Kovačić i<br />
Jasminom Valentić na natjecanju<br />
u Opatiji<br />
– S obzirom da sam se samo tri<br />
tjedna pripremala za natjecanje, zadovoljna<br />
sam iako nisam postigla<br />
zapaženi plasman. Zahvalna sam<br />
Obrtničkoj komori Koprivničko-križevačke<br />
županije koja me poslala na<br />
natjecanje, a isto tako i Općini Molve<br />
koja je sponzorirala odlazak na<br />
natjecanje – rekla je Ivana Vincek<br />
koja već devet godina ima otvoren<br />
vlastiti frizerski salon u Molvama.<br />
Aktivnosti Obrtničke<br />
komore KZŽ<br />
1. 14. 5. 2007. Održana 1. sjednica<br />
Komisije za dodjelu priznanja;<br />
2. 15. 5. 2007. Održana 3. sjednica<br />
Upravnog odbora OKKZŽ;<br />
3. 21. 5. 2007. Održana 1. sjednica<br />
Odbora za praćenje i razvoj komorskog<br />
sustava i Statut;<br />
4. 29. 5. 2007. Održana 1. sjednica<br />
Ceha graditeljstva;<br />
5. 29. 5. 2007. Održana 4. sjednica<br />
Upravnog odbora OKKZŽ;<br />
6. 31. 5. 2007. Održana 2. sjednica<br />
Skupštine OKKZŽ;<br />
7. 4. 6. 2007. Održana 1. sjednica<br />
Odbora za gospodarstvo;<br />
8. 13. 6. 2007. Održana 1. sjednica<br />
Ceha uslužnog obrta;<br />
9. Ceh tradicijskih i umjetničkih<br />
obrta OKKZŽ u 2007. godini održao<br />
je ukupno pet sjednica.<br />
OKKZŽ – Ceh<br />
ugostitelja na 40.<br />
sajmu i izložbi<br />
zagorskih vina u<br />
Bedekovčini<br />
Na jubilarnom 40. sajmu i izložbi<br />
zagorskih vina Bedekovčina 2007.<br />
koji je održan od 24. do 26. svibnja<br />
2007. godine, pored organizatora<br />
Hrvatske gospodarske komore – ŽK<br />
Krapina kao suorganizator sudjelovala<br />
je OKKZŽ. Ovogodišnja izložba<br />
bila je jubilarna te se s posebnom<br />
pozornošću pristupilo svečanom<br />
obilježavanju 40 godina sajmovanja.<br />
Svoj doprinos ovogodišnjoj realizaciji,<br />
po nekima najuspješnijoj do<br />
sada, dali su prezentirajući svoje<br />
proizvode i usluge obrtnici članovi<br />
Udruženja obrtnika Bedekovčina.<br />
SKUPŠTINA OK KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKE<br />
ŽUPANIJE<br />
Građevinari u svojem cehu<br />
žele rješavati probleme<br />
KOPRIVNICA – Na skupštini<br />
Obrtničke komore Koprivničkokriževačke<br />
županije raspravljano<br />
je o prošlogodišnjem radu i financijskom<br />
poslovanju. Članovi<br />
Skupštine poduprijeli su prijedlog<br />
izmjena Statuta kojim se omogućava<br />
osnivanje Ceha građevinskih<br />
obrta.<br />
– Obrtnici-građevinari dosad<br />
su bili u cehovima proizvodnih ili<br />
uslužnih obrta, pa su inicirali osnivanje<br />
vlastitog ceha. Građevinari<br />
smatraju da će zajednički lakše<br />
rješavati <strong>broj</strong>ne probleme koji prate<br />
njihovu struku – rekao je Božo<br />
Barać, tajnik Obrtničke komore<br />
Koprivničko-križevačke županije.<br />
Članovi Skupštine izrazili su zadovoljstvo<br />
lanjskim radom Obrtničke<br />
komore koja je bila aktivna u<br />
<strong>broj</strong>nim programima, a zadovoljstvo<br />
je izraženo i sa suradnjom s<br />
lokalnom samoupravom, gradovima<br />
i Županijom te njihovim institucijama,<br />
Udruženjima obrtnika i<br />
susjednim Komorama.<br />
Vrlo uspješno Obrtnička <strong>komora</strong><br />
Koprivničko-križevačke županije<br />
sudjelovala je u međunarodnim<br />
aktivnostima, a uspostavljena je<br />
suradnja s talijanskim obrtnicima.<br />
– Nastavili smo suradnju sa susjednim<br />
<strong>komora</strong>ma i to Virovitičko-podravskom,<br />
Bjelovarsko-bilogorskom,<br />
Varaždinskom, Međi-<br />
Obrtnici iz Koprivničko-križevačke županije<br />
proteklih su tjedana bili aktivni i izlagali na<br />
<strong>broj</strong>nim sajmovima širom Hrvatske. Na sajmu<br />
Vinofest u Krku kupinova vina izlagali su proizvođači<br />
Josip Bubalo i Zlatko Despotušić, a suvenire<br />
Ivana Hadžija i Mišo-bambus.<br />
Na sajmu ‘Proizvodi hrvatskog sela’, održanom<br />
u Zagrebu, proizvode i usluge predstavilo je 22 izla-<br />
Udruženje obrtnika grada<br />
Krapine i općina Đurmanec,<br />
Jesenje, Petrovsko i<br />
Radoboj i ove je godine u restoranu<br />
»Preša«, Tkalci bb u Krapini<br />
organiziralo Obrtničku noć.<br />
Procvat zanatstva u Krapini vezan<br />
je uz sam početak XV. stoljeća,<br />
kada je Krapina dobila je povelju<br />
»Slobodnog kraljevskog trgovišta«<br />
sa svim povlasticama što su<br />
iz nje slijedile, a na temelju isprave<br />
Hermana Celjskog, od 25. 12.<br />
1418. godine, kojom na zamolbu<br />
suca i prisežnika trgovišta Krapina<br />
potvrđuje sajmene i trgovačke<br />
povlastice. Prema sačuvanim<br />
podacima, 5. svibnja 1837. kralj<br />
Ferdinand V. potvrđuje udruzi<br />
krapinskih obrtnika cehovske<br />
propise. Bilo je to nakon što su se<br />
obrtnici organizirali kao staleško<br />
udruženje u Veliki krapinski Ceh,<br />
a u njega su ušli: čizmari, postolari,<br />
kovači, bačvari, stolari, košaraši,<br />
mesari, kolari, draguljari, tesari,<br />
klesari, lončari, kožari, zidari,<br />
tkalci, češljari, graditelji, sedlari,<br />
bravari, mlinari i pekari. Na temelju<br />
tog pisanog traga, možemo<br />
reći da na području grada Krapine<br />
obrtništvo organizirano djeluje<br />
punih 170 godina.<br />
Tako su ovogodišnjoj »Obrtničkoj<br />
noći« prisustvovali obrtnici i<br />
<strong>broj</strong>ni uzvanici, te je predsjednik<br />
Udruženja obrtnika grada Krapine<br />
i općina Đurmanec, Jesenje, Petrovsko<br />
i Radoboj, gosp. Stjepan<br />
murskom i Krapinsko-zagorskom,<br />
a povremeno se sastaju predsjednici<br />
i tajnici tih Komora kako bi<br />
raspravili o pojedinim pitanjima<br />
u obrtništvu – rekao je Zvonko<br />
Pecikozić, predsjednik Obrtničke<br />
komore Koprivničko-križevačke<br />
županije.<br />
Vrlo intenzivno Obrtnička <strong>komora</strong><br />
radi i na pripremanju obrtnika<br />
za ulazak Hrvatske u Europsku<br />
uniju pa je tako osnovan Odbor za<br />
europske integracije i međunarodnu<br />
suradnju u koji su uključena<br />
sva udruženja iz Županije.<br />
Poboljšanje statusa obrtnika<br />
glavni je cilj Obrtničke komore<br />
Koprivničko-križevačke županije<br />
pa stoga poduzima i <strong>broj</strong>ne aktivnosti,<br />
ukazuje na probleme koji<br />
opterećuju obrtništvo, uspješna je<br />
suradnja i sa saborskim zastupnicima<br />
s područja naše županije.<br />
Obrtništvo Koprivničko-križevačke<br />
županije promovira se redovito<br />
na <strong>broj</strong>nim sajmovima u<br />
zemlji i inozemstvu, vodi se briga<br />
o edukaciji obrtnika, a istaknuta je<br />
i briga o školovanju budućih obrtnika<br />
u školama širom županije.<br />
Rad cehova Obrtničke komore<br />
ocijenjen je kvalitetnijim nego ranijih<br />
godina, a sve se više cehovi<br />
povezuju s HOK-om – rečeno je na<br />
Skupštini Obrtničke komore Koprivničko-križevačke<br />
županije.<br />
Obrtnici sudjelovali na<br />
40. križevačkom Spravišču<br />
KRIŽEVCI – Članovi Udruženja<br />
obrtnika iz Križevaca sudjelovali su u<br />
40. velikom križevačkom Spravišču,<br />
najvećoj turističkoj manifestaciji. Svoje<br />
proizvode i usluge obrtnici su izložili<br />
na sajmu tradicijskih obrta, a ugostili<br />
su i svoje kolege iz Šibenika, Paga i<br />
Karlovca.<br />
– Osim šibenskih obrtnika, na Spravišču<br />
se predstavila Šibenska garda, dok<br />
su kolege obrtnici iz Paga predstavili<br />
nadaleko poznatu pašku čipku i sir, a<br />
iz Karlovca je gostovala Udruga sveti<br />
Križevački su obrtnici sa svojim<br />
gostima aktivno sudjelovali na<br />
Spravišču<br />
Mihovil s tradicijskim obrtima – rekla je Marija Škrlec, tajnica križevačkog<br />
Udruženja obrtnika.<br />
Križevački obrtnici sudjelovali su i u uprizorenju povijesnih ličnosti. Krojačice<br />
su sašile odjeću, a frizerke izradile nekadašnje frizure pa su tako Križevcima<br />
šetale povijesne ličnosti kao što su Antun Nemčić, Albert Štriga,<br />
Milena Šuk, Nina Vavra i Sidonija Rubido Erdödy, a križevačke ulice krasili<br />
su i potkalnički plemići i plemkinje.<br />
Izlagali na Krku, u Zagrebu i Nedelišću<br />
Još jedna vesela<br />
»Obrtnička noć«<br />
gača među kojima su bili proizvođači vina, voćnih<br />
rakija, rukotvorina, keramike, suvenira, medičara,<br />
proizvođača povrća i voća, cvijeća, ulja i čajeva. Na<br />
izložbenom prostoru od 70 četvornih metara na<br />
MESAP-u u Nedelišću predstavilo se još 15 izlagača<br />
iz Koprivničko-križevačke županije, a uz Obrtničku<br />
komoru, u organizaciji Sajma sudjelovala je i<br />
PORA – Razvojna agencija Podravine i Prigorja.<br />
Mužek pozdravio gradonačelnika<br />
grada Krapine, gosp. Josipa<br />
Horvata, predsjednika Obrtničke<br />
komore Zagreb Ivana Obada,<br />
predsjednika Obrtničke komore<br />
Krapinsko-zagorske županije,<br />
gosp. Dragutina Ranogajca, predsjednika<br />
Udruženja obrtnika grada<br />
Zagreba, gosp. Vladu Crkvenca,<br />
potpredsjednika Obrtničke<br />
komore Zagreb, gosp. Miroslava<br />
Čihaka, načelnika Policijske uprave<br />
Krapinsko-zagorske županije,<br />
gosp. Željka Cujzeka, pročelnika<br />
Porezne uprave Krapinsko-zagorske<br />
županije, gosp. Marija Videka,<br />
načelnika općine Petrovsko, gosp.<br />
Željka Presečkog, te načelnika općine<br />
Radoboj Anđelka Topolovca.<br />
Na ovogodišnjoj »Obrtničkoj<br />
noći« dodijeljeno je pet Zahvalnica<br />
kao priznanje za postignute<br />
uspjehe na zaštiti, promicanju,<br />
usklađivanju i unapređenju gospodarskih<br />
i stručnih interesa obrtništva,<br />
istaknutim pojedincima<br />
koji su svojim radom pridonijeli<br />
očuvanju i napretku obrtništva.<br />
Zahvalnice su dodijeljene: gosp.<br />
Josipu Fruku iz Male Pačetine, Petrovsko,<br />
gosp. Slavku Vdoviću iz<br />
Krapine, gosp. Branku Kunšteku<br />
iz Krapine, gosp. Josipu Šimiću iz<br />
Đurmanca i Ivanu Osredečkom iz<br />
Krapine.<br />
Uz bogat meni i biranu ponudu<br />
jela restorana »Preša«, ugodnu<br />
glazbu i tombolu, druženje se nastavilo<br />
do ranih jutarnjih sati.<br />
KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKE<br />
ŽUPANIJE<br />
48000 KOPRIVNICA, Duga ulica 23<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 048/623 408, 624 476, 221 701<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 048/623 408<br />
E-mail: okkkz@kc.t-com.hr<br />
Predsjednik: Zvonko Pecikozić<br />
Tajnik: Božo Barać<br />
STRANICU PRIPREMILA: ADELA SOČEV<br />
KRAPINSKO-ZAGORSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
KRAPINSKO-ZAGORSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
49000 KRAPINA, Magistratska 2<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 049/300 545, 300 546<br />
300 547, 300 548<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 049/370 616<br />
E-mail: okkzz@okkzz.hr<br />
Web: www. okkzz.hr<br />
Predsjednik: Dragutin Ranogajec<br />
Tajnica: Renata Vranić<br />
STRANICU PRIPREMILA: RENATA VRANIĆ<br />
ciljem povećanja upisa učenika u<br />
S deficitarna obrtnička zanimanja,<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Krapinsko-zagorske<br />
županije po uspješno realiziranom<br />
prvom dijelu prezentacije<br />
deficitarnih obrtničkih zanimanja,<br />
koje je održano u 31 osnovnoj školi<br />
Krapinsko-zagorske županije, pristupila<br />
je drugom, praktičnom dijelu<br />
prezentacije, a to je organizirani posjet<br />
učenika osmih razreda obrtničkim<br />
radionicama 30. 5. 2007. godine<br />
prema sljedećem rasporedu:<br />
Prezentacija zanimanja konobar<br />
– Obrt za ugostiteljstvo i turizam<br />
»Zelenjak-Ventek« vl. Branko Greblički<br />
iz Risvice 1, Kumrovec.<br />
Prezentacija zanimanja tokar i<br />
strojobravar – Obrtnička radionica<br />
Izlagači na<br />
Vinofestu u<br />
Krku<br />
Prezentacija deficitarnih obrtničkih<br />
zanimanja – posjet radionicama<br />
»Strojna obrada metala«, vl. Željko<br />
i Danijel Kodrnja iz Zagorskih sela<br />
33.<br />
Za buduće zidare, tesare, keramičare<br />
i soboslikare OKKZŽ je 2.<br />
6. 2007. organizirala posjet na dane<br />
»Otvorenih vrata« Srednje škole Bedekovčina.
20 ŽUPANIJE<br />
LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
LIČKO-SENJSKE ŽUPANIJE<br />
53000 GOSPIĆ,<br />
Ulica Ante Starčevića 17<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 053/573 012<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 053/573 012<br />
E-mail: obrtnicka-<strong>komora</strong>@gs.t-com.hr<br />
Predsjednica: Ana Šerić-Konjikovac<br />
Tajnica: Ankica Šubarić<br />
STRANICU PRIPREMIO: ŽELJKO MATAIJA<br />
Zajednički interesi<br />
obrtnika i bankara<br />
GOSPIĆ – Prolaskom autoceste kroz Gospić, dolaskom velikih trgovačkih<br />
centara i završetkom zone poslovnih namjena za koju je interes velik sve više je<br />
obrtnika i poduzetnika koji se okreću investiranju i unapređivanju poslovanja,<br />
rečeno je na sastanku predsjednika Udruženja obrtnika Gospić Marka Sokolića<br />
sa suradnicima te savjetnicima Odjela za poduzetništvo Splitske banke Antoniom<br />
Babarom i Melitom Patrik. Zaključeno je da unatoč kreditnom zaduženju<br />
obrtnika konkurencija banaka u ovoj regiji može samo koristiti krajnjem korisniku<br />
pa se u Udruženju sve više razmišlja o otvaranju registra, odnosno baze<br />
podataka ponude komercijalnih banaka, upoznavanja obrtnika kao i povremenih<br />
sastanaka s bankarima. Posebno je bilo govora o dugoročnom kreditiranju<br />
obrtništva s hipotekarnim jamstvom do 15 godina, kamatom 5 posto i provizijom<br />
0,3 posto. Inače, Udruženje obrtnika Gospić predstavlja i zastupa interese<br />
550 obrtnika u sedam općina, a rad mu je organiziran kroz pet sekcija. (Ž. M.)<br />
Prihvaćen prijedlog<br />
izmjena statuta HOK-a<br />
GOSPIĆ – Pod predsjedanjem<br />
Ane Šerić Konjikovac održana je<br />
3. sjednica Upravnog odbora Područne<br />
obrtničke komore na kojoj<br />
je prihvaćen nacrt Prijedloga izmjena<br />
i dopuna Statuta HOK-a po<br />
kojemu se dio ovlasti prenosi na<br />
POK. Uz rečeno prvi ljudi POK-a<br />
upoznati su i s prijedlogom Poslovnika<br />
o radu Skupštine HOK-a<br />
kojim se pobliže uređuje postupak<br />
izbora tijela HOK-a na konstituirajućoj<br />
sjednici.<br />
Bilo je govora i o održanom obrtničkom<br />
balu, prihodima i rashodima<br />
kao i održanim sajmovima na<br />
kojima su nastupili ličko-senjski<br />
obrtnici. Kako je istaknula tajnica<br />
Ankica Šubarić, obrtnici ove regije<br />
nastupili su u Rijeci na HOT 07,<br />
sajmu suvenira Kvarner Expo u<br />
Opatiji i na Zagrebačkom velesajmu.<br />
Upravni odbor je zaključio da<br />
će se iduće godine prije nastupa na<br />
sajmu održati sastanak s izlagačima<br />
te ih motivirati da više osobno sudjeluju<br />
u ovoj vrsti promocije, a u<br />
slučaju otkazivanja nastupa na već<br />
rezerviranom mjestu nadoknadit će<br />
Komori troškove.<br />
Član odbora za sajmove HOK-a,<br />
Ivan Odorčić (Otočac) upoznao<br />
je nazočne s radom 1. sjednice na<br />
kojoj se uz ostalo raspravljalo i o<br />
sufinanciranju domaćih sajmova te<br />
je zaključeno da se smotra »Jesen<br />
u Lici« kandidira za sufinanciranje<br />
kao međunarodni sajam niže kategorije.<br />
Kako je zaključeno, POK Ličkosenjske<br />
županije i ove godine će<br />
nastupiti na sportskim susretima<br />
kolega Krapinsko-zagorske županije<br />
koji će se održati u Klanjcu.<br />
Na prijedlog predsjedavajuće<br />
Šerić Konjikovac problematika ličko-senjskih<br />
obrtnika dostavljena je<br />
saborskom zastupniku Tončiju Tadiću<br />
(HSP) koji ju je prezentirao na<br />
Nacionalnom savjetovanju o gospodarstvu<br />
koje se održavalo u Šibeniku,<br />
a raspravljalo se i o komunikaciji<br />
s HOK-om koju udruženja mogu<br />
ostvarivati uglavnom preko POK-a<br />
u pisanom obliku.<br />
(Ž. MATAIJA)<br />
Posjet obrtnicima<br />
izvan Gospića<br />
GOSPIĆ – Predstavnici Udruženja obrtnika Gospić nastavit će poslove<br />
obilaska i sagledavanja problematike obrtnika izvan Gospića,<br />
a među prvima će obići obrtnike Donjeg Pazarišta pri čemu će nositelj<br />
poslova biti proizvodna sekcija. Kako je istaknuo predsjednik<br />
UO Gospić, Marko Sokolić, poziv će uputiti i prvim ljudima grada<br />
Gospića, posebno gradonačelniku Milanu Koliću i suradnicima.<br />
Upravni odbor prihvatio je Zaključak gradskog poglavarstva o korištenju<br />
dodijeljenih prostorija od strane Poglavarstva, a upoznat je<br />
i s određenim zaključcima sjednice UO POK Ličko-senjske županije.<br />
Inače, Upravni odbor ovog udruženja prvih šest mjeseci održao je<br />
pet sjednica ovog tijela.<br />
(Ž. M.)<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007.<br />
Macola gradi na<br />
autocesti<br />
KORENICA – Ugledni korenički<br />
obrtnik Željko Orešković<br />
Macola počeo je radove na autocesti<br />
kod odmorišta Zir gdje na<br />
više od 3000 metara četvornih<br />
gradi najveći objekt u ovom dijelu<br />
Europe u kojemu će biti 32<br />
sobe, restoran sa 350 mjesta te<br />
stotinjak mjesta na terasi. Radi<br />
se o investiciji od dvadesetak<br />
milijuna kuna, a objekt bi trebao<br />
biti stavljen u funkciju početkom<br />
kolovoza. Prema Oreškovićevim<br />
riječima zaposlit će najmanje<br />
stotinu osoba. Obrtnik Orešković<br />
vlasnik je hotela u Korenici<br />
kao i restorana »Macola«, zapošljava<br />
oko 130 radnika, dobitnik<br />
je javnog priznanja Ličko-senjske<br />
županije i jedan od oslonaca<br />
socijalne egzistencije ne samo u<br />
Korenici već u širem dijelu Like.<br />
(Ž. M.)<br />
Obavijest<br />
GOSPIĆ – Nakon što im je<br />
Grad Gospić dao na uporabu<br />
poslovne prostorije te je potpisan<br />
ugovor s gradonačelnikom Milanom<br />
Kolićem, Područna obrtnička<br />
<strong>komora</strong> i Udruženje obrtnika<br />
Gospić obavještavaju obrtnike<br />
i poslovne prijatelje da se nalaze<br />
na novoj adresi, Trg Stjepana<br />
Radića 4 u Gospiću. Telefonski<br />
<strong>broj</strong>evi i ostalo je nepromijenjeno.<br />
(Ž. M.)<br />
MEĐIMURSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
MEĐIMURSKE ŽUPANIJE<br />
2007. – GODINA OBRTNIČKE KVALITETE<br />
Certifikatom u Europsku uniju<br />
40000 ČAKOVEC, Park R. Kropeka 1<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 040/312 643, 313 971<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 040/312 643<br />
E-mail: ok-medjimurja@ck.t-com.hr<br />
Predsjednik: Slavko Faltak<br />
Tajnik: Anđelko Crnčec<br />
STRANICU PRIPREMIO: ROBERT VARGA<br />
RAIFFEISEN BANK AUSTRIA I OBRTNIČKA<br />
KOMORA MEĐIMURSKE ŽUPANIJE<br />
Međimurskim obrtnicima<br />
povoljniji krediti<br />
Jedan od preduvjeta – uredno plaćen komorski doprinos!<br />
asminka Rojko, direktorica čakovečke podružnice Raiffeisen Bank Austria d.d.<br />
J(RBA) i Slavko Faltak, predsjednik Obrtničke komore Međimurske županije potpisali<br />
su ugovor o poslovnoj suradnji kojim će se obrtnicima ponuditi povoljniji tretman<br />
prilikom dodjele kredita, uz stope za jedan do jedan i pol postotni bod niže od<br />
redovnih, ovisno o modelu kredita. Kratkoročne kunske kredite RBA će obrtnicima<br />
odobravati uz fiksnu kamatnu stopu od 6,99 posto uz depozit u visini 10 posto kredita,<br />
odnosno 7,49 posto po promjenjivoj kamatnoj stopi bez depozita. Visina odobrenog<br />
kredita kretat će se od 25.000 do 700.000 kuna, a krediti se mogu ugovoriti u<br />
poslovnicama u Čakovcu i Prelogu.<br />
No, postoje posebni preduvjeti koje međimurski obrtnici moraju zadovoljiti da bi<br />
mogli dobiti povoljne RBA kredite. Naime, kratkoročne kredite će moći dobiti samo<br />
obrtnici koji uredno podmiruju poslovne financijske obveze, čiji obrt posluje najmanje<br />
godinu dana, te ako im je poslovanje solventno. Posebno je važno naglasiti da<br />
podnositelj zahtjeva ne smije imati dugovanja prema komorskom sustavu, te da<br />
dokumentaciji treba priložiti i Potvrdu Obrtničke komore Međimurske županije<br />
o uredno plaćenom komorskom doprinosu.<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Međimurske<br />
županije, svake godine, u<br />
skladu sa zadanom temom,<br />
na svojem izložbenom prostoru na<br />
MESAP-u predstavlja pojedine obrtničke<br />
radionice.<br />
– U sklopu aktivnosti povodom<br />
»2007. – godine obrtničke kvalitete«,<br />
ove smo godine odlučili istaknuti<br />
šestero međimurskih obrtnika čije<br />
radionice posjeduju standarde kvalitete<br />
koji su priznati na području Europske<br />
unije i na temelju kojih međimurski<br />
obrtnici kvalitetom mogu<br />
ravnopravno konkurirati na europskom<br />
i svjetskom tržištu – istaknuo<br />
je predsjednik Obrtničke komore<br />
Međimurske županije, Slavko Faltak<br />
na konferenciji za novinare na kojoj<br />
su predstavljeni međimurski obrtnici<br />
čije radionice nose ISO 9001:2000,<br />
certifikat za sustav upravljanja kvalitetom<br />
i HACCAP sustav samokontrole<br />
za osiguranje zdravstvene<br />
ispravnosti hrane.<br />
– Oznake ISO 9001: 2000 i HA-<br />
CCAP međunarodno su priznate i<br />
vrijede jednako u bilo kojem kraju<br />
Europe. Ovih šestero međimurskih<br />
obrtnika dokaz je da su međimurski<br />
obrtnici spremni za ulazak u Europsku<br />
uniju i da već sada ravnopravno<br />
kvalitetom konkuriraju proizvodima<br />
i uslugama europskih obrtnika.<br />
To je razlog što ih želimo posebno<br />
istaknuti kao uzor drugima – dodao<br />
je predsjednik Faltak.<br />
U tri dana odvijanja sajamske<br />
manifestacije, posjetiteljima su se<br />
predstavili: »Autoservis – Autoprijevoz«,<br />
vlasnika Josipa Dobranića iz<br />
Murskog Središća, »Metal-dekor«<br />
proizvodnja metalnih, građevinskih<br />
i drugih konstrukcija, Stjepa-<br />
Na 9. međimurskom sajmu poduzetništva predstavljeni<br />
međimurski obrtnici, nositelji certifikata<br />
na Vrhara iz Čakovca, »Transporti<br />
Arno«, Ljiljane Magdalenić iz Mihovljana,<br />
»Sigurnost« – servis i prodaja<br />
vatrogasne opreme, Božidara<br />
Horvata iz Knezovca i Pekarskotrgovački<br />
obrt »Šercer«, Vladimira<br />
Šercera iz Goričana. Zbog ranije preuzetih<br />
obveza na sajmu se nije predstavio<br />
Zvonko Vlahek iz Donjeg<br />
Hrašćana, vlasnik obrta »Filtex«<br />
– izrada filtera za vozila.<br />
Navedeni obrtnici su nesebično<br />
odgovarali na pitanja zainteresiranih<br />
posjetitelja i kolega obrtnika koji<br />
su »iz prve ruke« htjeli saznati pojedinosti<br />
vezane uz implementaciju<br />
nužnih internih procesa radi ispunjavanja<br />
norme. Pričalo se o prednostima<br />
koje obrtu donosi uvođenje<br />
sustava, cijeni i duljini trajanja cijelog<br />
procesa certificiranja, spremnosti<br />
zaposlenih da prihvate promjene,<br />
odnosu prema kupcima i prepoznavanju<br />
i konstanti kvalitete…<br />
Posebno je zanimljivo što je svaki od<br />
predstavljenih obrta postupak certificiranja<br />
proveo u suradnji s drugom<br />
certifikacijskom kućom, te što su na<br />
pitanja zainteresiranih posjetitelja<br />
odgovarali educirani unutarnji prosuditelji,<br />
što je ovoj prezentaciji dalo<br />
posebnu dimenziju.
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007. ŽUPANIJE 21<br />
Ljiljana Miljković<br />
– obrtnik godine<br />
Svečana godišnja skupština Udruženja<br />
obrtnika Osijek održana je 20.<br />
svibnja, kada su predstavljeni rezultati<br />
postignuti u 2006. godini te pothvati<br />
koji se planiraju u budućnosti.<br />
Na sjednici je obrtnikom godine<br />
proglašena Ljiljana Miljković, vlasnica<br />
obrta za krojačku djelatnost.<br />
Kao najaktivnija sekcija pri Udruženju<br />
obrtnika Osijek nagrađena je<br />
Sekcija frizera, u čije je ime plaketu<br />
primio Ivica Getlinger. Priznanje za<br />
uspješnu suradnju dobili su Ljiljana<br />
Kovačević, novinarka »Glasa Slavonije«,<br />
te Hrvoje Žabarović, pročelnik<br />
Ureda za gospodarstvo Grada<br />
Osijeka. Pohvale za rad primili su i<br />
Ružica Ercegović, Karlo Mihaljević<br />
te Mirko Zandt. (I.R.G.)<br />
Tuzlake zanimaju<br />
iskustva o<br />
provedbi ispita<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Osječko-baranjske<br />
županije, na čelu s predsjednikom<br />
Karlom Miškovićem, ugostila<br />
je izaslanstvo Tuzlanskog kantona<br />
(BiH), predvođeno Abdulahom<br />
Hadžiavdićem, sekretarom Obrtničke<br />
komore Tuzlanskog kantona<br />
Tuzla, i Nurdinom Muhamedbegovićem,<br />
pomoćnikom ministra Ministarstva<br />
za obnovu, razvoj i povratak<br />
Tuzlanskog kantona.<br />
Na području Tuzlanskog kantona<br />
živi 500.000 stanovnika, među kojima<br />
je i 8000 obrtnika. Goste iz Bosne<br />
i Hercegovine ponajviše su zanimala<br />
iskustva Obrtničke komore Osječkobaranjske<br />
županije iz područja obrazovanja.<br />
(I.R.G.)<br />
Susret sa slovenskim<br />
kolegama<br />
Udruženje obrtnika Rijeka je<br />
12. 6. 2007. organiziralo susret s<br />
obrtnicima Območne obrtne zbornice<br />
Logatec.<br />
Glavna tema sastanka je bila<br />
promjene u poslovanju u obrtu u<br />
periodu pristupanja Slovenije u<br />
EU. Naglašeno je da su promjene<br />
i pozitivno i negativno utjecale na<br />
obrtništvo, ovisno o području djelatnosti.<br />
Primjerice, obrada drva<br />
i proizvodnja proizvoda od drva<br />
je konkurentnija u Sloveniji, nego<br />
u susjednim zemljama EU, što je u<br />
metalnoj struci obrnuto, a uslužne<br />
djelatnosti su profitirale proširenjem<br />
tržišta. Istaknuta je dobra poslovna<br />
suradnja s Irskom.<br />
Zatražen nadzor<br />
nad odlukom o taksi<br />
koncesiji<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> podnijela<br />
je Ministarstvu mora, turizma,<br />
prometa i razvitka zahtjev za upravnim<br />
nadzorom nad Odlukom Grada<br />
Rijeke o davanju kocesije za autotaksi<br />
prijevoz tvrtki CAMEO d.o.o.<br />
iz Rijeke.<br />
Naime, dolazak ove tvrtke na tržište<br />
autotaksi prijevoza u Rijeci do<br />
krajnjih je granica zaoštrio situaciju<br />
u taksi prijevozu u Gradu, izazivajući<br />
<strong>broj</strong>ne štetne posljedice za poslovanje<br />
drugih koncesionara, među<br />
kojima je najveći <strong>broj</strong> obrtnika. Licitirajući<br />
na natječaju za koncesiju sa<br />
damping cijenom, koja nema svoju<br />
realnu ekonomsku održivost, ova je<br />
tvrtka ugrozila iole normalnu egzistenciju<br />
posebice taksista obrtnika.<br />
Uvidom u rješenje o upisu ove<br />
tvrtke u sudski registar utvrđeno<br />
je, međutim, da ista nema upisanu<br />
taksi djelatnost, te se stoga traži od<br />
nadležnog Ministarstva da hitno<br />
preispita Odluku o davanju koncesije<br />
za obavljanje djelatnosti autotaksi<br />
prijevoza tvrtki CAMEO.<br />
PREDSJEDNIK I DOPREDSJEDNICI KOMORE<br />
U SRPNJU U KARLSRUHEU<br />
Predstavljanje gospodarstva<br />
Osječko-baranjske županije<br />
u Njemačkoj<br />
Predstavljanjem u Gospodarsko-industrijskoj komori<br />
u Karlsruheu i obrtnicima se želi olakšati nastup na<br />
njemačkom tržištu<br />
P<br />
O<br />
brtnička <strong>komora</strong> Primorsko-goranske<br />
županije i ove je godine<br />
prije početka glavne turističke<br />
sezone održala sastanke na kojima se,<br />
uz nazočnost ugostitelja i predstavnika<br />
nadležnih službi razgovaralo o problemima<br />
poslovanja u turističkoj sezoni<br />
i mogućnostima njihovog rješenja, a<br />
sve kako bi sezona bila čim uspješnija,<br />
na zadovoljstvo gostiju i svih onih koji<br />
žive od turizma, a tu svakako spadaju<br />
i jedinice lokalne samouprave.<br />
Po najavama predstavnika nadležnih<br />
službi, kao i iz informacija koje<br />
su objavljene u medijima, ugostitelji<br />
POK-a PGŽ ove godine očekuju puno<br />
problema u svezi Zakona o zaštiti od<br />
buke i provedbenih propisa, osobito<br />
kad je u pitanju obavljanje ugostiteljske<br />
djelatnosti izvan objekata, prije<br />
svega na terasama.<br />
Naime, »Zakonom o zaštiti od<br />
buke« (N.N. br. 20/03.) propisane su<br />
mjere zaštite od buke, a buka štetna po<br />
zdravlje je u smislu navedenog Zakona<br />
»svaki zvuk koji prekoračuje najviše<br />
dopuštene razine utvrđene provedbenim<br />
propisom s obzirom na vrijeme<br />
i mjesto nastanka u sredini u kojoj ljudi<br />
rade i borave.«<br />
Najviše dopuštene razine buke propisane<br />
su »Pravilnikom o najvišim<br />
dopuštenim razinama buke u sredini<br />
u kojoj ljudi rade i borave« (N.N. br.<br />
145/04.).<br />
U skladu s navedenim Pravilnikom,<br />
najviša dopuštena razina buke utvrđena<br />
je po zonama za dan i za noć, s time<br />
da najviša dopuštena razina buke za<br />
redsjednik Obrtničke komore<br />
Osječko-baranjske županije Karlo<br />
Mišković i dopredsjednici Zdenko<br />
Ocelić i Dragutin Grabrović bit će dijelom<br />
izaslanstva koje će u srpnju predstaviti<br />
Osječko-baranjsku županiju u<br />
Njemačkoj. Naime, na sastanku održanom<br />
22. svibnja u osječkom Gradskom<br />
poglavarstvu, kojem su, među ostalima,<br />
nazočili i dr. Vera Tadić, generalna konzulica<br />
Republike Hrvatske u Stuttgartu,<br />
te dr. Vladimir Šišljagić, osječki dogradonačelnik,<br />
dogovoren je niz prezentacija<br />
gospodarskih i turističkih mogućnosti<br />
Županije, pa i cijele Slavonije i Baranje u<br />
Njemačkoj. »Njemački gospodarstvenici,<br />
napose oni iz regije Baden-Württenberga,<br />
žele ostvariti kontakte s vašim gospodarstvenicima«,<br />
naglasila je Vera Tadić.<br />
Ines Teskera, članica Gradskog poglavarstva<br />
Osijeka, potvrdila nam je da<br />
dogovara posljednje detalje u vezi s odlaskom<br />
izaslanstva u Njemačku. »Namjera<br />
nam je okupiti naše gospodarstvenike,<br />
čelnike tvrtki, turističke djelatnike, predstavnike<br />
Obrtničke komore Osječko-baranjske<br />
županije, Hrvatske gospodarske<br />
komore – Županijske komore Osijek,<br />
Grada Osijeka, Osječko-baranjske županije,<br />
Regionalne razvojne agencije i druge<br />
zainteresirane za nastup na njemačkom<br />
tržištu. Počet ćemo u prvoj polovini srpnja,<br />
predstavljanjem u Gospodarsko-industrijskoj<br />
komori u Karlsruheu. Želimo<br />
im olakšati nastup na njemačkom tržištu,<br />
ali i otvoriti putove suradnje njemačkim<br />
gospodarstvenicima koji žele izvoziti na<br />
naše tržište. U svakom slučaju, očekujemo<br />
da će ovaj susret širom otvoriti vrata<br />
budućoj suradnji«, istaknula je Teskera.<br />
Karlo Mišković održat će u Njemačkoj<br />
izlaganje o ustroju i stanju obrtništva u<br />
Osječko-baranjskoj županiji. Osim toga,<br />
pripremljeni su promidžbeni materijali<br />
o Komori te prikupljeni materijali obrtnika<br />
koji su izvozno orijentirani ili tek<br />
žele početi izvoziti.<br />
Kako je planirano, promocija našeg<br />
gospodarstva nastavit će se u listopadu<br />
u uredu spomenute njemačke regije u<br />
Bruxellesu, a zaključiti iduće godine za<br />
Dan državnosti, kada će domaćin promocije<br />
biti hrvatski Konzulat u Stuttgartu.<br />
(I.R.G.)<br />
UGOSTITELJI PRIMORSKO-GORANSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
Zabrinuti zbog Zakona o buci<br />
u turističkoj sezoni<br />
noć ni u jednoj zoni ne smije prelaziti<br />
50 dB(A).<br />
S obzirom na to da u smislu ovog<br />
Zakona (članak 6.) noć traje od 22 do<br />
6 sati, te da je iskustveno dokazano da<br />
obični razgovor dvoje, troje ljudi na<br />
otvorenom proizvodi zvuk jači od 50<br />
dB(A), dosljedna primjena Zakona dovodi<br />
u pitanje, bolje reći onemogućuje,<br />
bilo kakvu ugostiteljsku djelatnost na<br />
otvorenom iza 22,00 sata.<br />
Što to znači u ljetnom računanju<br />
vremena, kada u 22,00 sata tek padne<br />
mrak, pa se mnogi kupači jedva uspiju<br />
istuširati nakon dolaska s plaže i što će<br />
to značiti za Hrvatsku kao mediteransku<br />
zemlju, koja se (barem) deklarativno<br />
opredijelila za turizam, od kojeg<br />
živi i veliki dio naše Županije, osobito<br />
onaj uz more, ne treba posebno naglašavati.<br />
Ugostitelji drže da se radi o ozbiljnom<br />
problemu, koji se ne odnosi samo<br />
na ugostiteljstvo i turizam i sve one<br />
koji direktno ili indirektno žive od turizma,<br />
već i na cjelokupni život određene<br />
zajednice za vrijeme turističke<br />
sezone.<br />
Kako je do početka glavne sezone<br />
ostalo još malo vremena, u kojem nije<br />
moguće očekivati eventualne izmjene<br />
u Zakonu o buci, upućen je apel svim<br />
jedinicama lokalne samouprave s područja<br />
Županije da, u okviru nekih<br />
izuzetaka i ovlaštenja koja su predviđena<br />
Zakonom o buci, pokušaju svojim<br />
odlukama za ovu godinu omogućiti<br />
ugostiteljima normalan rad na<br />
terasama iza 22,00 sata.<br />
Zaštita okoliša<br />
obrtničkoj radnji autolakirerske struke vlasnika Ladislava Barbarića u Rijeci<br />
nedavno su tvrtke »Adria farbe« iz Rijeke i »Color sistemi« iz Zagreba<br />
U<br />
održale zanimljivu prezentaciju korištenja tehnološki novih boja za lakiranje<br />
vozila na vodenoj bazi sistema Standox.<br />
Naime, najveći <strong>broj</strong> radnji se pri popravku, a posebice lakiranju vozila još uvijek<br />
koristi proizvodima koji sadržavaju hlapljive organske tvari, što za posljedicu<br />
ima emisiju štetnih plinova u okolinu. Korištenjem boja i drugih materijala na<br />
vodenoj bazi eliminira se ovaj negativni utjecaj na okolinu, čime se u potpunosti<br />
zadovoljavaju sve europske norme u ovoj djelatnosti.<br />
Prezentaciji su pored velikog <strong>broj</strong>a predstavnika osiguravajućih kuća sa riječkog<br />
podučja nazočili i predstavnici Obrtničke komore PGŽ, Udruženja obrtnika<br />
Rijeka i Udruženja obrtnika Viškovo-Kastav-Klana-Jelenje.<br />
OSJEČKO-BARANJSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
OSJEČKO-BARANJSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
31000 OSIJEK,<br />
Svilajska 35/2<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 031/310 160<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 031/310 161<br />
E-mail: obrtnicka.<strong>komora</strong>@os.t-com.hr<br />
Predsjednik: Karlo Mišković<br />
Tajnica: Blaženka Bogdan<br />
Županija podupire obrtnike<br />
arlo Mišković, predsjednik<br />
KObrtničke komore Osječko-baranjske<br />
županije, Blaženka<br />
Bogdan, tajnik Komore, te<br />
Dragutin Grabrović, predsjednik<br />
Udruženja obrtnika Osijek,<br />
susreli su se krajem svibnja sa<br />
županom Krešimirom Bubalom<br />
i njegovim suradnicima kako bi<br />
ih pobliže upoznali s aktivnostima<br />
vezanim uz obilježavanje<br />
stote obljetnice organiziranog<br />
djelovanja obrtnika u Osijeku.<br />
Kod župana<br />
– Suradnja s Osječko-baranjskom županijom na visokoj je razini. Zahvaljujemo<br />
županu Bubalu na potpori Udruženju obrtnika Osijek koje u lipnju slavi svoju stotu<br />
obljetnicu. Naime, na dan 17. lipnja 1907. u Osijeku je osnovan Obrtni zbor i prihvaćen<br />
Statut – rekao je tom prigodom Dragutin Grabrović, dodavši kako je u povodu<br />
velike obljetnice tiskana i prigodna monografija. Karlo Mišković zahvalio je za kontinuiranu<br />
potporu Osječko-baranjske županije aktivnostima Komore i obrtničkih<br />
udruženja te davanju potpore obrtnicima. (I.R.G.)<br />
U<br />
STRANICU PRIPREMILA: IVANA RAB-GULJAŠ<br />
PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
PRIMORSKO-GORANSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
51000 RIJEKA, Zanonova 1/III<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 051/325 599<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 051/325 590<br />
E-mail: ok-rijeka@ri.t-com.hr<br />
Predsjednik: Boris Vukelić<br />
Tajnik: Željko Dimitrić<br />
STRANICU PRIPREMIO: ŽELJKO DIMITRIĆ<br />
UDRUŽENJE OBRTNIKA RIJEKA<br />
Informatička edukacija<br />
za obrtnike<br />
Udruženju obrtnika Rijeka započeo<br />
je prvi u nizu tečajeva za<br />
informatičku edukaciju obrtnika, organiziran<br />
u suradnji s Filozofskim<br />
fakultetom iz Rijeke i tvrtkom ICOori<br />
d.o.o. Kako je planirano za prvu fazu<br />
realizacije ovog hvalevrijednog programa<br />
Udruženja obrtnika Rijeka, pedesetak<br />
obrtnika polaznika će u više<br />
grupa tijekom četiri mjeseca savladati<br />
osnove informatičke naobrazbe u<br />
trajanju od 60 sati. Temeljni program<br />
obuhvaća osnove računala, upravljanje<br />
datotekama, obradu teksta, proračunske<br />
tablice i osnove internetske<br />
komunikacije.<br />
Pokretanjem programa informatičke<br />
edukacije obrtnika riječko je<br />
udruženje obrtnika pokazalo da je<br />
prepoznalo sve prednosti i mogućnosti<br />
IC tehnologije, a posebice nužnost<br />
poznavanja i korištenja ovih vještina<br />
za poslovanje obrtnika u današnjim<br />
suvremenim uvjetima. Dodatna je<br />
želja Udruženja da edukacijom što<br />
većeg <strong>broj</strong>a svojih članova olakša i<br />
ubrza njihovu komunikaciju kako sa<br />
Udruženjem, tako i međusobno.<br />
Udruženje je za pomoć u realizaciji<br />
svog programa podnijelo i prijavu na<br />
natječaj Ministarstvu gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva, te se očekuje<br />
da će korištenjem tih sredstava biti<br />
moguće osigurati dostupnost edukacije<br />
pod vrlo povoljnim uvjetima za<br />
obrtnike.
22 ŽUPANIJE<br />
POŽEŠKO-SLAVONSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
POŽEŠKO-SLAVONSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
34000 POŽEGA, Dr. Franje Tuđmana 9<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 034/272 457<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 034/272 457<br />
E-mail: ok-pozega@po.t-com.hr<br />
Predsjednik: Ivan Bulić<br />
Tajnik: Zvonko Martinović<br />
D<br />
STRANICU PRIPREMIO: SLAVEN PAPONJA<br />
ogađaji poput ovoga pokazuju<br />
živost hrvatskoga gospodarstva,<br />
te i ovaj požeški sajam<br />
zasigurno služi na ponos našem obrtništvu,<br />
koje ima dugu tradiciju«, kazao<br />
je među ostalim Ivan Šuker, ministar<br />
financija, otvarajući pucnjem iz topa<br />
mužara obrtnički sajam Požega 2007.,<br />
koji je Obrtnička <strong>komora</strong> Požeško-slavonske<br />
županije, u suradnji sa svojim<br />
<strong>broj</strong>nim partnerima, uspješno organizirala<br />
osmu godinu zaredom.<br />
Osmo izdanje požeškoga obrtničkoga<br />
sajma bilo je rekordno po <strong>broj</strong>u<br />
izlagača. Naime, u dvorani Grabrik,<br />
gdje se predstavila većina izlagača,<br />
iz raznih područja obrtništva, odnosno<br />
gospodarstva, te u Ulici Antuna<br />
Kanižlića, ispred dvorane, i u dvorištu<br />
istoimene susjedne osnovne škole,<br />
svoje su štandove imala čak 152<br />
izlagača iz devet hrvatskih županija.<br />
Oni su pomogli<br />
organizaciju sajma<br />
Organizatori, suorganizatori i<br />
partneri osmog Obrtničkog sajma<br />
Požega 2007. bili su: Obrtnička <strong>komora</strong><br />
Požeško-slavonske županije,<br />
Udruženje obrtnika Požege, Udruženje<br />
obrtnika Pakraca i Lipika,<br />
Gospodarska <strong>komora</strong> Požege, Turistička<br />
zajednica Požeško-slavonske<br />
županije i Grada Požege, Gradovi<br />
Pleternica, Pakrac, Lipik, te<br />
Kutjevo, općine Kaptol, Brestovac,<br />
Čaglin, te Jakšić, Ministarstvo gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva, te<br />
Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva<br />
i vodnoga gospodarstva.<br />
Pokrovitelji su bili <strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong>, Požeško-slavonska<br />
županija, te Grad Požega, a sponzori:<br />
Color trgovina (glavni gospodarski<br />
sponzor), Hrvatske šume, Croatia<br />
banka, Podravska banka, Banka<br />
Brod, Croatia osiguranje, Zaštita<br />
inspekt, te Slavonska banka.<br />
OD 15. DO 17. LIPNJA POŽEGA JE BILA DOMAĆIN<br />
TRADICIONALNOG OBRTNIČKOG SAJMA<br />
Predstavila se<br />
rekordna 152 izlagača<br />
Novost ovogodišnjega sajma bilo je<br />
izlaganje poljoprivrednih strojeva i<br />
mehanizacije.<br />
– Male komore poput požeške već<br />
su se pokazale odličnim organizatorima<br />
ovakvih sajmova, a ovogodišnji<br />
sajam samo je još jedna potvrda onoga<br />
što smo svi znali – Požežani su stvarno<br />
odlični organizatori i gostoljubivi domaćini.<br />
Mislim da se i na ovom sajmu<br />
moglo vidjeti da su hrvatski proizvodi<br />
kvalitetni i da mogu konkurirati<br />
na europskom tržištu, a ako su neki i<br />
skuplji od uvoznih, to ne znači da nisu<br />
kvalitetniji. U svakom slučaju, smatram<br />
kako je bolje kupovati hrvatsko,<br />
zbog svih nas u cjelini, i tako bismo se<br />
svi trebali postaviti – naglasio je Mato<br />
Topić, predsjednik Hrvatske obrtničke<br />
komore.<br />
U trodnevnom programu sajma, uz<br />
izlaganje i prezentaciju obrtničkih i<br />
poduzetničkih proizvoda i usluga, odnosno<br />
promoviranje Godine obrtničke<br />
kvalitete, te izlaganje poljoprivrednih<br />
strojeva i opreme, auto kuća osobnih<br />
i gospodarskih vozila, organizatori<br />
su za posjetitelje pripremili i niz drugih<br />
zanimljivih sadržaja. Primjerice,<br />
poput degustacije kulena, u sklopu<br />
tradicionalne požeške Kulenijade, te<br />
natjecanja lovačkih društava u pripremanju<br />
popularnog čobanca. Spomenimo<br />
kako su najbolji čobanac, po ocjeni<br />
stručne komisije, skuhali lovci LD-a<br />
Fazan iz Ruševa. Inače, čobanac je prodavan<br />
po cijeni od 15 kuna za porciju,<br />
a sav je prihod išao za požešku Udrugu<br />
MI, udrugu djece s poteškoćama u<br />
razvoju, iz čega je vidljivo kako je sajam<br />
imao i humanitarni karakter. Spomenimo<br />
kako su posjetitelji za najbolji<br />
štand sajma izabrali štand Hrvatskih<br />
šuma, dok su se novinari odlučili za<br />
štand Stolarije Knapić.<br />
Na kraju sajma, predsjednik Obrtničke<br />
komore Požeško-slavonske županije,<br />
Ivan Bulić, mogao je biti više<br />
nego zadovoljan.<br />
Od skromnih početaka, u proteklih<br />
osam godina afirmirali smo se u<br />
poznati obrtnički i poduzetnički sajam<br />
s izlagačima iz cijele Hrvatske, s<br />
lepezom pregleda proizvoda i usluga<br />
obrtništva i malog poduzetništva, te sa<br />
sve većim <strong>broj</strong>em izlagača i posjetitelja,<br />
kao i nizom popratnih sadržaja i programa.<br />
No, moram se posebno zahvaliti<br />
svim suorganizatorima, partnerima,<br />
pokroviteljima i sponzorima, kao i<br />
pojedincima, koji su dali svoj doprinos<br />
uspješnoj organizaciji osmoga požeškoga<br />
obrtničkoga sajma, jer bez njih,<br />
Skup o poljoprivredi<br />
i poticajnim mjerama<br />
U sklopu obrtničkoga sajma, u<br />
Požegi je, u Domu obrtnika, održan<br />
i zanimljiv stručni skup o potporama<br />
Ministarstva poljoprivrede, šumarstva<br />
i vodnoga gospodarstva,<br />
te o poticajnim mjerama Ministarstva<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva.<br />
Okupljenim posjetiteljima<br />
skupa, mahom obrtnicima, koji su<br />
imali nekoliko zanimljivih pitanja,<br />
obratili su se Marjan Brčić Kostić,<br />
načelnik Odjela za održivi razvitak<br />
seoskog prostora pri Ministarstvu<br />
poljoprivrede, šumarstva i vodnoga<br />
gospodarstva, te Ivan Bračić, pomoćnik<br />
ministra za gospodarstvo,<br />
rad i poduzetništvo.<br />
odnosno bez njihove pomoći, sajma<br />
ne bi ni bilo. Hvala svima i vidimo se<br />
nagodinu – kazao je Bulić, zatvarajući<br />
obrtnički sajam Požega 2007.<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007.<br />
Deset novih<br />
majstora<br />
Za dvanaest kandidata, četiri<br />
frizerke, troje kuhara, dva zidara,<br />
te po jednog natkonobara i automehaničara,<br />
Obrtnička <strong>komora</strong><br />
Požeško-slavonske županaije organizirala<br />
je polaganje majstorskih<br />
ispita, u razdoblju od 16. travnja<br />
do 25. svibnja.<br />
– Ispite je uspješno položilo deset<br />
kandidata – kazao je Francisko<br />
Didović, stručni suradnik Obrtničke<br />
komore Požeško-slavonske<br />
županije.<br />
Inače, Obrtnička <strong>komora</strong> polaganje<br />
majstorskih ispita organizira<br />
dvaput godišnje. Posljednje polaganje<br />
bilo je prvo ovogodišnje.<br />
Drugo je predviđeno za mjesec<br />
studeni.<br />
– Obavještavamo sve zainteresirane<br />
da je rok prijava za iduće<br />
polaganje majstorskih ispita do<br />
1. listopada. Pozivamo ih neka<br />
nam se slobodno jave – dodao je<br />
Didović.<br />
POŽEŠKI KANDIDATI<br />
ZA »ZLATNE RUKE«<br />
Komora nominirala<br />
Ivana Đimotija i<br />
Božu Bošnjaka<br />
Vlasnik obrta Trgovina i servis<br />
uredskih strojeva, ugledni požeški<br />
obrtnik Ivan Đimoti, koji svoj obrt<br />
ima već dvadeset i osam godina,<br />
nominiran je od Obrtničke komore<br />
Požeško-slavonske županije za veliko<br />
priznanje Hrvatske obrtničke<br />
komore – Statuu »Zlatne ruke«, s<br />
poveljom »Zlatne ruke«, koju godišnje<br />
može dobiti najviše troje<br />
obrtnika.<br />
Istovremeno, Obrtnička <strong>komora</strong><br />
Požeško-slavonske županije za<br />
Nagradu obrtniku godine, statuu<br />
»Zlatne ruke« s pisanim priznanjem<br />
»Zlatne ruke«, koju može dobiti<br />
najviše pet obrtnika, predložila<br />
je Božu Bošnjaka iz Buka pokraj<br />
Pleternice, vlasnika obrta BIZ, koji<br />
se od 1994. godine bavi preradom<br />
mlijeka i proizvodnjom mliječnih<br />
proizvoda.<br />
SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
SPLITSKO-DALMATINSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
Fantazija Sandre Skočibušić<br />
21000 SPLIT, Ruđera Boškovića 28-30<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 021/470 114,<br />
470 116, 470 112<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 021/470 115<br />
E-mail: obrtnicka-<strong>komora</strong>-sdz@st.t-com.hr<br />
Predsjednik: Dražan Krolo<br />
Tajnica: Katja Šabić<br />
STRANICU PRIPREMILA: NADA BREZEC<br />
Opatija bajna i ovoga puta je dokazala<br />
da je izvrstan domaćin manifestacijama<br />
i događanjima, tako je bilo<br />
i sa 9. državnim prvenstvom frizera i<br />
2. državnim prvenstvom kozmetičara.<br />
Na ovogodišnjem natjecanju obrtnici<br />
frizeri i kozmetičari iz naše županije<br />
nisu sudjelovali već su po dogovoru<br />
na sjednici Ceha frizera odlučili da će<br />
ove godine natjecanju prisustvovati<br />
samo mala delegacija kao promatrači,<br />
te će svoje impresije i viđenje natjecanja<br />
podijeliti s ostalim članovima Ceha<br />
i sekcije frizera, kako bi za sljedeće<br />
natjecanje mogli kvalitetno pripremiti<br />
svoje delegate.<br />
U sklopu natjecanja održano je i<br />
natjecanje u manikiranju noktiju u više<br />
kategorija. U kategoriji Fantazija drugo<br />
mjesto osvojila je obrtnica Sandra<br />
Skočibušić iz Omiša.<br />
Samozatajna majstorica nail arta već<br />
dugi niz godina sudjeluje na raznim<br />
natjecanjima u zemlji i inozemstvu. Od<br />
važnijih u inozemstvu bila je u Münchenu<br />
i Bologni, a član ocjenjivačkog<br />
suda bila je u Sarajevu, Amsterdamu<br />
i Beogradu. Sama ulaže veliki trud i<br />
napor da se usavršava i nadopunjuje<br />
svoje znanje kako u nail artu tako i u<br />
make upu. Sva velika natjecanja, ako<br />
joj vrijeme dozvoli, rado posjećuje te je<br />
tako bila u posjetu velikom svjetskom<br />
natjecanju u Moskvi.<br />
Na natjecanje u Opatiji se prijavila<br />
nakon natjecanja u Zagrebu gdje<br />
je osvojila četvrto mjesto, u Opatiji je<br />
osvojila drugo mjesto u kategoriji Fantazija<br />
3D. Naziv modela je CVIT ME-<br />
DITERANA, gdje je styling bio napravljen<br />
na temu lavande i brnistre, tipičnih<br />
dalmatinskih biljaka. Za nastup u Opatiji<br />
pomoglo<br />
joj je Udruženje<br />
obrtnika<br />
Omiš, uplatom<br />
kotizacije<br />
za natjecanje.<br />
Mlada i<br />
ambiciozna<br />
Sandra i dalje<br />
namjerava<br />
dopunjavati svoja znanja te sudjelovati<br />
na natjecanjima u zemlji i inozemstvu,<br />
tako da će njen obrt »JACKIE« iz Omiša<br />
na adresi Ribnjak br. 6, sigurno i dalje<br />
uljepšavati njene sugrađanke i sve<br />
ostale klijente koji će izgledati lijepo i<br />
u skladu s najnovijim svjetskim trendovima.
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007. ŽUPANIJE 23<br />
Očuvajmo tradicionalne obrte –<br />
upisujmo strukovne škole<br />
U u suradnji s Obrtničkom<br />
organizaciji Udruženja obrtnika<br />
<strong>Hrvatska</strong> Kostajnica, a<br />
komorom Sisačko-moslavačke<br />
županije i Gradom <strong>Hrvatska</strong> Kostajnica,<br />
održana je treća radionica<br />
predstavljanja tradicionalnih obrta.<br />
Učenici osmih razreda osnovnih<br />
škola iz Dvora, Hrvatske Dubice,<br />
Hrvatske Kostajnice i Mečenčana<br />
informirani su od stručne službe<br />
Obrtničke komore SMŽ o upisima<br />
u obrtnička zanimanja, te stipendiranju<br />
učenika. Deficitarna<br />
zanimanja (dimnjačar, zidar, tesar,<br />
krovopokrivač i limar) predstavili<br />
su i pojasnili sami obrtnici koji<br />
se tim obrtima bave. Na radionici<br />
je predstavljeno 20 tradicionalnih<br />
Modna revija<br />
obrtnika<br />
I ove je godine, kao središnji<br />
modni događaj sezone u<br />
županiji, održana modna revija<br />
obrtnika i njihovih gostiju.<br />
Ovaj put uklopljena u bogat<br />
program koji je obuhvatio svečano<br />
otvaranje novih prostorija<br />
Obrtničke komore i dodjelu<br />
priznanja zaslužnima za obrt i<br />
obrtnicima.<br />
Modna revija, u kojoj su svoje<br />
umijeće pokazali i etablirani<br />
modni kreatori, neke velike<br />
kuće, ali i oni koji tek dolaze,<br />
učenici srednjih škola, još je<br />
jednom oduševila nazočne u<br />
velikoj dvorani obnovljenog<br />
hotela Panonija u Sisku.<br />
Uz vatren i kvalitetan nastup<br />
pjevačke skupine Feminem,<br />
raspoloženje je podigla i tradicionalna<br />
»Revija iznenađenja«<br />
u kojoj su ljudi iz javnog života<br />
prošetali pistom kao modeli.<br />
Lutkarica Vera Vuksanović, uz veliko<br />
zanimanje učenika, pokazuje izradu<br />
lutke<br />
obrta (postolar, svjećar, pećar-keramičar,<br />
lutkar, staklar, lončar-keramičar,<br />
kovač, stolar, rukotvorine,<br />
tkanje na tkalačkom stanu, izrada<br />
predmeta od čipke, izrada ribolovnog<br />
pribora – suvenira i dr.). Obrt-<br />
nici su pokazali kako nastaju njihovi<br />
proizvodi, a 100-tinjak osmaša<br />
u malim grupama obilazilo je<br />
pojedinačno svakog obrtnika, koji<br />
im je prezentirao svoju djelatnost<br />
uz izravne razgovore, a mogli su<br />
i sami izraditi neki proizvod, npr.<br />
glinenu posudu, svijeću, napuhati<br />
staklenu božićnu kuglicu i sl.<br />
Obrtnicima s područja Sisačkomoslavačke<br />
županije dodijeljene<br />
su potpore iz poticajnih, namjenskih<br />
bespovratnih sredstava koja<br />
su Udruženju obrtnika <strong>Hrvatska</strong><br />
Kostajnica odobrena od Ministarstva<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
prema projektu »Očuvanje<br />
obrtničke tradicije« i od Grada <strong>Hrvatska</strong><br />
Kostajnica.<br />
Otvoren novi prostor<br />
Od svog osnutka Obrtnička <strong>komora</strong> Sisačko-moslavačke županije<br />
živjela je i djelovala u podstanarstvu, u sisačkom Domu obrtnika,<br />
a onda je čelništvo županijskog obrtništva donijelo povijesnu odluku.<br />
Predsjednik POK-a Željko Vrbanus pozvao je pripadnike ove generacije<br />
obrtnika, kao generaciju kojoj je suđeno da to podstanarstvo prekine,<br />
na zajednički napor: kupnju novog prostora u zgradi nekadašnje robne<br />
kuće i njegovo opremanje za potrebe Obrtničke komore.<br />
Nije izostala pomoć središnjice, Hrvatske obrtničke komore, a povišenjem<br />
komorskog doprinosa i kreditnim zaduženjem stvoren je financijski<br />
temelj na kojem je građena i sagrađena ova vizija, koju su mnogi s<br />
nevjericom promatrali sa strane.<br />
U sklopu obilježbe Dana obrtničke komore Sisačko-moslavačke županije<br />
ovaj je prostor i službeno, svečanim presijecanjem vrpce, što je<br />
učinila županica Marina Lovrić, predan na uporabu obrtnicima. Prostor<br />
u kojem svaki obrtnik, kako je rekao predsjednik Željko Vrbanus »mora<br />
tražiti i naći stručnu pomoć i potporu« blagoslovio je velečasni Dragutin<br />
Toplak.<br />
Najsvečaniji dio otvaranja prostorija, koje objedinjuju uredske i konferencijske<br />
kapacitete, bila je dodjela zahvalnica obrtnicima, izvođačima<br />
radova na novom prostoru.<br />
Upravo tada je bio savršen trenutak podsjetiti da su svi izvođači,<br />
obrtnici iz županije, svoj rad darovali komori, jer su svi naplatili samo<br />
materijal utrošen u radu, a »ruke«, te zlatne ruke naših obrtnika bile su<br />
poklon svojoj komori.<br />
SISAČKO-MOSLAVAČKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
SISAČKO-MOSLAVAČKE<br />
ŽUPANIJE<br />
44000 SISAK, Ulica Ante Starčevića 13<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 044/521 134, 522 487, 521 998<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 044/522 487<br />
E-mail: hok-pok-sisak@sk.t-com.hr<br />
Predsjednik: Željko Vrbanus<br />
Tajnik: Agan Velić, 524 811 i 524 812<br />
Šestero veličanstvenih<br />
obrtnika<br />
Ove godine je<br />
program obilježbe<br />
Dana komore<br />
objedinio revijalni<br />
i svečani dio, a u<br />
svečanom dijelu<br />
dodijeljena su mnoga<br />
priznanja. Na<br />
početku za dobru<br />
suradnju i izniman<br />
doprinos obrtništvu<br />
posebna priznanja<br />
primili su županica<br />
Marina Lovrić i pomoćnik<br />
ministra za<br />
obrt Leo Begović.<br />
STRANICU PRIPREMIO: SINIŠA VIDOVIĆ<br />
Obrtnici s priznanjima za životno djelo<br />
Ipak, neprijeporne zvijezde večeri bili su obrtnici koji su primili priznanja<br />
za životno djelo. Poštujući proceduru, njihova udruženja su<br />
predložila, a Obrtnička <strong>komora</strong> Sisačko-moslavačke županije prihvatila<br />
i dodijelila priznanja Ljubici Badovinac, obrtnici-trgovcu iz Siska, petrinjskom<br />
uvaženom pekaru Đoki Beriši, zidaru, vrsnom majstoru Mati<br />
Gobcu iz Novske, Dragutinu Mihalke, vulkanizeru iz Kutine, sisačkom<br />
dugogodišnjem dimnjačaru Alojzu Ribiću i obrtniku, majstoru stolaru iz<br />
Hrvatske Kostajnice Vladimiru Vasilevskom.<br />
Uz ova priznanja, na velikoj svečanosti u sisačkom hotelu Panonija<br />
dodijeljeno je i 12 priznanja »Šegrt Hlapić« najboljim naučnicima i po sedam<br />
priznanja za organizacijski rad i najbolje majstore-stručne učitelje.<br />
Povoljniji krediti<br />
Ministar gospodarstva Branko<br />
Vukelić i šibensko-kninski<br />
župan Goran Pauk potpisali su<br />
ugovor o kreditiranju obrtnika s<br />
područja Šibensko-kninske županije.<br />
Najniži iznos kredita je 35<br />
tisuća, a najviši 200 tisuća kuna.<br />
Kamata je fiksna sedam posto s<br />
tim da će Ministarstvo i Županija<br />
subvencionirati kamatu, svaki<br />
po jedan posto, pa će u konačnici<br />
korisnici kredita koristiti kamatu<br />
od pet posto. Ugovor je potpisan<br />
u sklopu programa Lokalni projekt<br />
razvoja – mikrokreditiranje,<br />
čiji je cilj razvoj malog i srednjeg<br />
poduzetništva.<br />
Strukovne škole<br />
uvode nova<br />
zanimanja<br />
Šibenska Škola za obrtnička zanimanja<br />
od iduće školske godine<br />
prvi put uvodi program školovanja<br />
montera namještaja i parketara.<br />
Riječ je o dvogodišnjem<br />
srednjoškolskom programu, koji<br />
se uvodi zbog zanimanja tržišta<br />
rada za tim kadrovima. Slično je i<br />
s Industrijsko-obrtničkom školom<br />
koja će skorim natječajem za upis<br />
učenika u prve razrede srednjih<br />
škola ponuditi troipolgodišnji<br />
program osposobljavanja učenika<br />
za zanimanja obrađivač na numerički<br />
upravljanim alatnim strojevima.<br />
Nakon stjecanja diplome učenike<br />
odmah čeka posao. Hotelska<br />
kuća Solaris, pak, odobravat će<br />
određen <strong>broj</strong> stipendija za polaznike<br />
koji odaberu trogodišnje ili<br />
četverogodišnje školovanje za turističko-ugostiteljska<br />
zanimanja.<br />
UDRUŽENJE OBRTNIKA VODICE: PRVI PUT<br />
OBILJEŽEN DAN OBRTNIKA<br />
Drugi po snazi u Županiji<br />
Udruženje obrtnika Vodica<br />
održalo je 30. svibnja svečanu<br />
sjednicu Upravnog<br />
odbora, čime je prvi put obilježen<br />
Dan obrtnika, koji će postati službena<br />
i tradicionalna manifestacija<br />
Grada Vodica. O dvanaestogodišnjem<br />
razvoju i aktivnostima<br />
Udruženja govorio je njegov<br />
predsjednik Nikola Španja, koji<br />
je istaknuo da ono danas okuplja<br />
500 obrtnika. Vodičko Udruženje<br />
drugo je po snazi, odmah iza šibenskog,<br />
i vrlo je važan čimbenik<br />
cjelokupnog šibenskog gospodarstva,<br />
rekao je Španja. On je posebno<br />
naglasio problem sive ekonomije,<br />
koja je bila i ostala najveća<br />
prijetnja daljnjem razvoju obrtništva.<br />
Zato je nužno da obrtnici<br />
u suradnji s lokalnim vlastima i<br />
državnim institucijama zaoštre<br />
to pitanje i konačno stanu na kraj<br />
takvom anarhičnom ponašanju,<br />
naglasio je Španja.<br />
Vodička gradonačelnica Branka<br />
Juričev Martinčev, uz čestitku<br />
obrtnicima na dosadašnjim<br />
uspjesima i uspostavi njihova<br />
Dana, posebno je naglasila važnost<br />
obrtništva u razvoju vodičkog<br />
turizma, ali i gospodarstva u<br />
cjelini. Obrtnici postaju potporni<br />
stup naših gospodarskih aktivnosti,<br />
kazala je gradonačelnica, koja<br />
je izrazila nadu u još bolju suradnju<br />
na lokalnoj razini.<br />
Ravnatelj Regionalne razvojne<br />
agencije i pročelnik Upravnog<br />
odjela za gospodarstvo i komunalne<br />
poslove Šibensko-kninske<br />
županije Drago Matić istaknuo<br />
je nekoliko gospodarskih i razvojnih<br />
projekata, koji će omogućiti<br />
daljnji rast poduzetničkih<br />
i obrtničkih aktivnosti. O ulozi<br />
i važnosti obrtništva govorio je<br />
i predsjednik Obrtničke komore<br />
Šibensko-kninske županije Ante<br />
Mihić, koji je svojim vodičkim<br />
kolegama Dan obrtnika čestitao<br />
i kao zastupnik predsjednika<br />
HOK-a Mate Topića.<br />
Dodijeljeno deset<br />
priznanja<br />
Na svečanoj sjednici Udruženja<br />
obrtnika Vodica dodijeljena<br />
su priznanja obrtnicima<br />
s više od trideset godina provedenih<br />
u obrtništvu. Priznanja<br />
su dobili: zidar fasader<br />
Ante Čorić, zlatar filigranist<br />
Djok Perdjoni, vlasnik obrta<br />
za zemljane poslove i prijevoz<br />
Josip Mateša, te ugostitelj Ratko<br />
Bilan za 35 godina. Ribar iz<br />
Tribunja Miloš Stipaničev za<br />
34 godine. Ugostitelji Mihovil<br />
Fržop, Šime Pelajić, Gušte<br />
Juričev Barbin, ribar iz Tribunja<br />
Stojan Kumanović i zidar<br />
fasader Mirko Storić iz Čiste<br />
Velike za 33 godine staža u<br />
obrtništvu.<br />
ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
ŠIBENSKO-KNINSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
22000 ŠIBENIK,<br />
Ulica Stjepana Radića 77 a<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 022/311 715, 311 716, 312 545<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 022/336 641<br />
E-mail: obrtnicka-<strong>komora</strong>-sibensko-kninske@si.t-com.hr<br />
Predsjednik: Ante Mihić<br />
Tajnik: Slaven Jakelić<br />
STRANICU PRIPREMIO: NIKOLA URUKALO<br />
SOLARIS: 11. NACIONALNO SAVJETOVANJE<br />
O GOSPODARSTVU I PODUZETNIŠTVU<br />
Blistali šibenski<br />
obrtnici<br />
sklopu 11. nacionalnog savjetovanja<br />
o gospodarstvu<br />
U<br />
i poduzetništvu, koje je pod pokroviteljstvom<br />
Vlade RH održano<br />
u hotelskom naselju Solaris,<br />
Udruženje obrtnika Šibenika<br />
organiziralo je raskošnu modnu<br />
reviju na kojoj su predstavljeni<br />
modeli s prošlogodišnjeg Srednjovjekovnog<br />
sajma u Šibeniku.<br />
Modele su nosile poznate osobe<br />
iz javnog života grada Šibenika<br />
na čelu s gradonačelnicom Nedjeljkom<br />
Klarić. Posebno dojmljivo<br />
bilo je predstavljanje Šibenske<br />
gradske straže, čije je kostime<br />
osmislila šibenska dizajnerica<br />
Karmen Herceg. U modnoj reviji<br />
sudjelovali su i krojački saloni<br />
Lady S i Gina, zlatarna Simona<br />
Čivljaka, salon Deni desing, frizerski<br />
saloni Modissa i Top Hed,<br />
kozmetički salon Darling i cvjećarnica<br />
Opera.
24 ŽUPANIJE<br />
VARAŽDINSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
VARAŽDINSKE ŽUPANIJE<br />
42000 VARAŽDIN, Kukuljevićeva 13/II<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 042/320 986, 320 335, 320 950<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 042/320 949<br />
E-mail: obrtnicka-<strong>komora</strong>@vz.t-com.hr<br />
Predsjednik: Vladimir Habek<br />
Tajnik: Ivan Vusić<br />
N<br />
STRANICU PRIPREMIO: IVICA NJEGOVEC<br />
PROMOCIJA OBRTNIČKIH ZANIMANJA<br />
U OSNOVNIM ŠKOLAMA<br />
Zanimanje mladih<br />
za obrtništvo<br />
a susretima s učenicima osmih razreda<br />
i njihovim roditeljima koji su<br />
se održavali pri kraju nastavne godine po<br />
osnovnih školama Varaždinske županije s<br />
ciljem prezentiranja srednjoškolskih obrazovnih<br />
programa kako bi im se olakšao<br />
odabir budućeg zanimanja, sudjelovala je<br />
i Obrtnička <strong>komora</strong> Varaždinske županije<br />
s prezentacijom obrtničkih zanimanja.<br />
Na tim je zajedničkim susretima prof.<br />
Adriana Šolaja, stručna suradnica županijske<br />
Obrtničke komore, »osmaše« i<br />
njihove roditelje upoznala s obrtničkim<br />
zanimanjima, jedinstvenim modelom<br />
obrazovanja, mogućnostima naukovanja<br />
u pojedinim majstorskim radionicama<br />
i zapošljavanja nakon završenog<br />
školovanja i segmentima vezanim uz<br />
obrtnička zanimanja.<br />
VIROVITIČKO-PODRAVSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
VIROVITIČKO-PODRAVSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
33000 VIROVITICA, Pavla Radića 3<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 033/725 493, 726 082, 721 258<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 033/726 028<br />
E-mail: ok-vir-pod-zupanije@vt.t-com.hr<br />
Predsjednik: Josip Novogradec<br />
Tajnik: Božidar Jeremić<br />
VIROVITICA – Upravni odbor Područne<br />
obrtničke komore Virovitica<br />
razmatrao je prijedloge udruženja<br />
obrtnika za dobitnike godišnjih priznanja<br />
Hrvatske obrtničke komore i<br />
Virovitičko-podravske županije, te<br />
odlučio za komorsko priznanje predložiti<br />
dva, a za županijsko tri ugledna<br />
obrtnika.<br />
Predsjednik komore, Josip Novogradec,<br />
informirao je Odbor o predstavljanju<br />
županije na 11. nacionalnom<br />
savjetovanju o gospodarstvu i<br />
poduzetništvu u Šibeniku, istaknuvši<br />
da će se <strong>komora</strong> i obrtnici osim promidžbenim<br />
materijalima predstaviti<br />
i izlošcima, te ugostiteljskom ponudom.<br />
Najnoviji promidžbeni materijal<br />
s kojim će se <strong>komora</strong> predstaviti u Šibeniku<br />
članovima Odbora predstavio<br />
je komorski tajnik Božidar Jeremić.<br />
Razmatrajući ovogodišnje oblike<br />
suradnje s Območnom obrtnom zbornicom<br />
iz Slovenskog Novog Mesta<br />
Odbor je zaključio da će središnji događaj<br />
biti 22. rujna, na Dan Udruženja<br />
obrtnika Virovitice. Cjelodnevni boravak<br />
slovenskih kolega koji će uključivati<br />
poslovne razgovore, te sportske<br />
i kulturne aktivnosti trebao bi završiti<br />
balom obrtnika.<br />
Prema njezinim riječima, zamjetan je<br />
sve izraženiji interes učenika završnih<br />
razreda osnovnih škola za odabir obrtničkih<br />
zanimanja, prvenstveno zbog<br />
veće sigurnosti za zaposlenje nakon<br />
završenog obrazovanja, posebice kad<br />
se radi o deficitarnim zanimanjima kao<br />
što su dimnjačar, bravar, konobar, stolar,<br />
tesar, zidar, tokar, eletroinstalater,<br />
krojač, soboslikar, ličilac i vodoinstalater,<br />
za koja inače, Zavod za zapošljavanje<br />
osigurava besplatne liječničke<br />
preglede.<br />
Na susretima u osnovnim školama<br />
učenicima završnih razreda koji su pred<br />
upisom u srednje škole, obrazovne programe<br />
i mogućnosti prezentirali su i<br />
predstavnici srednjih škola te Zavoda<br />
za zapošljavanje.<br />
STRANICU PRIPREMILA: KATICA KOVAČEVIĆ<br />
Upravni odbor POK-a<br />
Virovitica<br />
Upravni odbor je razmatrao i nacrt<br />
izmjena i dopuna Statuta i Poslovnika<br />
o radu Skupštine Hrvatske obrtničke<br />
komore, te dao prijedloge i primjedbe<br />
radi utvrđivanja njihova konačnog<br />
teksta, a utvrdio je i aktivnosti vezane<br />
za izradu Kataloga proizvodnih obrta<br />
na području Virovitičko-podravske<br />
županije.<br />
K. K.<br />
VIROVITICA – Sa 9. državnog prvenstva frizera i 2.<br />
kozmetičara Republike Hrvatske, održanima 10. lipnja u<br />
Opatiji, frizeri s područja Virovitičko-podravske županije<br />
vratili su se više nego zadovoljni.<br />
Krešo Volenik (senior) Virovitica, osvojio je u muškoj<br />
konkurenciji (ukupno) prvo, a Mladen Vešligaj (senior)<br />
Virovitica, (ukupno) drugo mjesto, dok je slatinska frizerka<br />
(seniorka) Gena Ćosić u ženskoj konkurenciji osvojila 3.<br />
mjesto.<br />
Od naših predstavnika na natjecanju je još sudjelovala<br />
Sanja Horvat iz Slatine (seniorka).<br />
U prigodi ovog sjajnog uspjeha naših frizera u Područnoj<br />
obrtničkoj komori upriličen je prijam kojemu su<br />
nazočili predsjednik Ceha frizerskog obrta Milan Fadljević,<br />
komorski tajnik Božidar Jeremić i stručni suradnik za<br />
obrazovanje Franjo Petrić.<br />
K. K.<br />
OBRTNIČKA KOMORA VARAŽDINSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
Dvadeset sedam<br />
novih majstora<br />
Zajednički snimak novih majstora s predsjednikom Obrtničke komore<br />
Varaždinske županije Ivanom Habekom (Snimio: V. Plavec)<br />
organizaciji Obrtničke komore Varaždinske<br />
županije, u razdoblju od<br />
U<br />
14. travnja do 25. svibnja, provedeni su<br />
majstorski ispiti ovogodišnjeg proljetnog<br />
roka, u kojima je majstorsku titulu<br />
steklo 27 od ukupno prijavljena 33<br />
kandidata. Među novim majstorima i<br />
ovaj je put najviše frizera, njih devet.<br />
Najnoviji frizerski majstori tako su postale<br />
Helena Balažinec, Martina Boras,<br />
Kristina Čehulić, Nikolina Hajsok, Sanja<br />
Herceg, Velentina Kušenić, Gordana<br />
Novak, Martina Posavec i Martina<br />
Slunjski.<br />
Zvonimir Pisačić postao je majstor soboslikar-ličilac,<br />
Slavko Kolačko majstor<br />
pekar, Josip Kiš majstor elektromehaničar,<br />
Davor Lisak majstor zidar, a Rada<br />
Besedić majstor krojač ženske odjeće.<br />
akon uspostavljene<br />
Nsuradnje hrvatskih<br />
obrtnika s područja Virovitičko-podravske<br />
županije<br />
i slovenskih obrtnika<br />
iz Novog Mesta, područne<br />
obrtničke komore<br />
potpisale su Sporazum o<br />
suradnji koji je proširen<br />
i na obrtničke škole. O<br />
značajnim razmjerima te<br />
suradnje svjedoči posjet<br />
delegacije Industrijskoobrtničke<br />
škole Virovitica<br />
i predstavnika Područne obrtničke<br />
komore Virovitica kolegama Školskog<br />
centra u Novom Mestu.<br />
U delegaciji su bili ravnatelj mr. Vladimir<br />
Reider, profesori Lucijana Živković,<br />
Željka Matijanić-Puljić, Maja Volenik<br />
i Zoran Dunđer, te ispred POK-a<br />
predsjednica Odbora za obrazovanje<br />
Marijana Kožar i savjetnik za obrazovanje<br />
Franjo Petrić. Domaćini su, direktor,<br />
prof. Štefan David i ravnateljica mr.<br />
Renata Zupanc-Grom, goste upoznali s<br />
ustrojem Školskog centra koji zapošljava<br />
350 djelatnika i obrazuje više od tri<br />
tisuće učenika u desetak različitih zanimanja<br />
strojarske, drvne, graditeljske,<br />
prometne, elektrotehničke, informatičke<br />
i drugih struka.<br />
Majstori automehaničari postali su<br />
Nikola Biškup, Alen Križanec i Ivica<br />
Krog, a majstori stolari Mario Lovrenčić<br />
i Tomislav Ružić.<br />
Slavko Školnik i Hrvoje Vičić novi<br />
su majstori plinoinstalateri, a Stjepan<br />
Boltižar, Tomislav Španić i Josip Piskač<br />
majstori elektroinstalateri.<br />
Majstori klesari postali su Mario<br />
Habdija, Zvonko Ikić i Slavko Režek.<br />
Povodom obilježavanja Dana Hrvatske<br />
obrtničke komore, 29. lipnja, u<br />
zagrebačkom Hrvatskom narodnom<br />
kazalištu, u sklopu svečane akademije<br />
biti će upriličena dodjela diploma<br />
predstavnicima majstora iz pojedinih<br />
hrvatskih obrtničkih <strong>komora</strong> među<br />
kojima će biti i predstavnik OK Varaždinske<br />
županije. Na svečanosti<br />
Delegacija Industrijskoobrtničke<br />
škole Virovitica u<br />
slovenskom Novom Mestu<br />
Virovitičani za posjeta Školskom centru Novog Mesta<br />
Virovitičani su upoznati s novim programima<br />
autoservisera, autokaroserista,<br />
mehatroničara, instalatera kućnih instalacija<br />
i drugih zanimanja, a razgledali su<br />
i suvremenu opremu i učila u kabinetima<br />
i školskim radionicama.<br />
Za susreta se govorilo i o drugim<br />
aktivnostima škola, o programima za<br />
dobivanje sredstava EU, o problemima<br />
u odgoju mladih, o odnosima s gospodarstvom,<br />
upisima i zapošljavanju.<br />
Uzvratni posjet predstavnika Školskog<br />
centra i Obrtne zbornice Novo<br />
Mesto, potvrdili su to dugogodišnji<br />
predsjednik Ivan Krajnc i tajnik Drago<br />
Dobravc, bit će za Dan obrtnika Virovitice,<br />
22. rujna 2007. godine.<br />
K. K.<br />
Izvrsni rezultati naših frizera u Opatiji<br />
S prijma frizera u Komori<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007.<br />
Blagoslov<br />
povijesnog<br />
obrtničkog barjaka<br />
Na blagdan sv. Petra i Pavla,<br />
29. lipnja, točno na 100. obljetnicu<br />
posvete originalnog barjaka tadašnjeg<br />
varaždinskog »Zanatlijskog i<br />
pomoćničkog društva«, u varaždinskoj<br />
će katedrali biti upriličena<br />
svečanost blagoslova replike tog<br />
povijesnog barjaka varaždinskih<br />
obrtnika. Časne dužnosti kumstva<br />
barjaku prihvatio se varaždinski<br />
gradonačelnik dr. Ivan Čehok.<br />
– Ovim svečanim činom Udruženje<br />
hrvatskih obrtnika Varaždin<br />
nastavlja obavezu očuvanja bogate<br />
obrtničke tradicije Varaždina,<br />
kako bi i generacije koje dolaze<br />
mogle s ponosom pričati o svojoj<br />
prošlosti – kaže Biserka Keliš,<br />
predsjednica varaždinskog obrtničkog<br />
Udruženja.<br />
Inače, original povijesne obrtničke<br />
zastave sačuvan je do današnjih<br />
dana. Repliku je dalo izraditi Udruženje,<br />
a već dosad je bila predstavljena<br />
na obrtničkim svečanostima.<br />
koju će nekoliko dana potom organizirati<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Varaždinske<br />
županije, bit će uručene majstorske<br />
diplome 58 majstora koji su položili<br />
majstorske ispite u organizaciji varaždinske<br />
županijske Obrtničke komore<br />
u jesenskom roku prošle i proljetnom<br />
ove godine.<br />
Usput rečeno, od početka polaganja<br />
majstorskih ispita u organizaciji Obrtničke<br />
komore Varaždinske županije,<br />
dosad je majstorske titule steklo 350<br />
stručnjaka.<br />
Prema riječima prof. Adriane Šolaja,<br />
stručne suradnice za obrazovanje u OK<br />
Varaždinske županije, sljedeći ispitni<br />
rok za polaganje majstorskih ispita održat<br />
će se tijekom studenog i prosinca, a<br />
prijave se primaju do 31. kolovoza.<br />
Inovatori<br />
Industrijskoobrtničke<br />
škole<br />
Virovitica osvojili<br />
plaketu<br />
ILOK – U Iloku je od 24. do 27.<br />
svibnja održana 1. izložba inovacija,<br />
tehničkog stvaralaštva mladih, obrtništva<br />
i poduzetništva, Inventum<br />
2007. Izložbu je organizirala Udruga<br />
inovatora Tesla Ilok, Zajednica tehničke<br />
kulture Vukovarsko-srijemske županije<br />
i Udruga inovatora Hrvatske.<br />
Na sajmu se predstavilo oko 150<br />
izlagača, inovatora i obrtnika, iz desetak<br />
hrvatskih županija, ali i iz nekoliko<br />
susjednih zemalja. Zapaženo<br />
mjesto među izlagačima zauzela je<br />
učenička tvrtka Industrijsko-obrtničke<br />
škole Virovitica, u sastavu Toni<br />
Peić, Siniša Sljepčević i Marko Tovarović,<br />
pod vodstvom mentora, stručnog<br />
učitelja škole, Zorana Kozjaka.<br />
Učenička tvrtka se predstavila s<br />
tri inovacije: mini kesteno pekačem,<br />
grijačem kabine radnih strojeva i<br />
automatiziranom poljoprivrednom<br />
alatkom za koju su osvojili i nagradu<br />
– plaketu za visoku razinu inovativnosti.<br />
K. K.<br />
Neznanje »pokosilo«<br />
kandidate<br />
VIROVITICA – Na prvi ovogodišnji,<br />
proljetni, ispitni rok za polaganje<br />
majstorskih ispita pri Područnoj<br />
obrtničkoj komori Virovitica,<br />
prijavilo se 35 kandidata iz Virovitičko-podravske<br />
i drugih hrvatskih<br />
županija. Kako neki kandidati istodobno<br />
polažu ispit u dva srodna zanimanja,<br />
to se u ovom roku trebalo<br />
održati 40 ispita, no dva kandidata<br />
su odustala pa se održalo 38 majstorskih<br />
ispita.<br />
Kako je od 33 kandidata ispit položilo<br />
24, ovaj ispitni rok je, prema riječima<br />
savjetnika za obrazovanje pri<br />
POK-u Franje Petrića, najbolje pokazao<br />
da između zvanja obrtnik i zvanja<br />
majstor postoji golema razlika.<br />
Stručne komorske komisije na popravni<br />
ispit poslale su čak 9 kandidata<br />
od kojih četiri za jesenski rok, a<br />
pet će dobiti priliku da uspješno položi<br />
ispit za otprilike mjesec dana.<br />
K. K.
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007. ŽUPANIJE 25<br />
Obrtnici Vukovarskosrijemske<br />
županije<br />
osvojili drugo mjesto<br />
Na 3. sportskim igrama obrtnika,<br />
koje su se od 18. do 20 svibnja<br />
održale u Toplicama sveti Martin,<br />
po mnogima najljepšim toplicama<br />
u Hrvatskoj, obrtnici Vukovarsko-srijemske<br />
Obrtničke komore<br />
ekipno su zauzeli 2. mjesto. Natjecatelji<br />
su pokazali sportsko znanje<br />
u malom nogometu, kuglanju, tenisu,<br />
stolnom tenisu, pikadu i potezanju<br />
užeta. Prvo mjesto osvojila je<br />
domaća ekipa iz Međimurske županije,<br />
a treći su bili obrtnici iz Požeško-slavonske<br />
županije. Završnoj<br />
svečanosti i podjeli priznanja<br />
i nagrada nazočio je Mato Topić,<br />
predsjednik HOK-e i potpredsjednici<br />
Ivan Klarić i Željko Vrbanus.<br />
Domaćin 4. sportskih igara 2008.<br />
godine trebala bi biti Komora Požeško-slavonske<br />
županije.<br />
Županjke osvojile<br />
prvo mjesto u<br />
kuglanju<br />
U organizaciji Udruženja obrtnika<br />
Našice, polovicom travnja u<br />
Đurđenovcu je održano 9. obrtničko<br />
kuglačko prvenstvo Slavonije i<br />
Baranje na kojem je nastupilo osam<br />
ženskih i dvanaest muških kuglačkih<br />
ekipa. Vinkovčani su se držali<br />
one »važno je sudjelovati« ali Županjci<br />
su, točnije – Županjke, uzele<br />
stvar u svoje ruke i u konkurenciji<br />
ženskih kuglačkih ekipa osvojile<br />
prvo mjesto.<br />
Slavko Arlović kandidat<br />
za »Zlatne ruke«<br />
Z<br />
a priznanja Hrvatske obrtničke<br />
komore »Zlatne ruke«, koja će<br />
dobitnicima biti uručena 29. lipnja<br />
2007. godine, Obrtnička <strong>komora</strong> Vukovarsko-srijemske<br />
županije predložila<br />
je Slavka Arlovića, uglednog obrtnika<br />
iz Cerne, koji u ovom mandatu obnaša<br />
funkciju predsjednika Udruženja obrtnika<br />
Županja. Arlović je predložen za<br />
statuu »Zlatne ruke«, s pisanim priznanjem<br />
»Zlatne ruke« koja se dodjeljuje<br />
obrtnicima koji su u prethodnoj godini<br />
postigli značajne poslovne rezultate,<br />
koji su napravili značajna tehnološka<br />
unapređenja uvođenjem novih tehnologija,<br />
te u svom poslovanju poduzimali<br />
mjere koje su bitno pridonijele zaštiti<br />
okoliša. Ovo se priznanje može dodijeliti<br />
i obrtnicima koji su u prethodnoj godini<br />
postigli visoke rezultate u kvaliteti<br />
usluga, koji su povećali <strong>broj</strong> zaposlenih<br />
djelatnika ili koji su postigli značajne<br />
uspjehe u nastupima na obrtničkim sajmovima,<br />
prezentacijama, natjecanjima<br />
ili drugim manifestacijama, te onima<br />
koji su očuvali i unaprijedili umjetničke<br />
ili stare obrte. Uzevši u obzir sve uvjete<br />
iz Pravilnika za dodjelu tih priznanja,<br />
može se reći kako Slavko Arlović za-<br />
dovoljava većinu tih uvjeta. Mljevenje<br />
žitarica (mlin kapaciteta 2,5 t/h), silos<br />
za žitarice i elektronska vaga (50 t), te<br />
pekarska djelatnost – proizvodnja kruha<br />
i peciva (1500 kom/dan), linija za<br />
proizvodnju kolača i torti 500 kg/dan),<br />
djelatnosti su obiteljskog obrta koji vodi<br />
zajedno sa suprugom Ljubicom. U mlinu<br />
i silosu radi 10 radnika, dok su u pekari<br />
i proizvodnji kolača zaposlena 24<br />
radnika. Svi zaposleni redovito primaju<br />
plaću, nema nepodmirenih obaveza, a<br />
račun mu nikada nije bio blokiran niti<br />
dana. Tijekom 2006. god. postigao je<br />
značajne poslovne rezultate, povećao<br />
<strong>broj</strong> zaposlenih radnika, sudjelovao s<br />
Obrtničkom komorom na nekoliko sajmova,<br />
a na mlinu izvršio nekoliko preinaka,<br />
kako bi što više zaštitio okoliš. U<br />
sljedećih nekoliko mjeseci registrirat će<br />
novu djelatnost. Namjerava u Županji<br />
sagraditi halu i za početak uposliti najmanje<br />
6 novih djelatnika za proizvodnju<br />
betonske galanterije. Zbog konstantno<br />
dobrih poslovnih rezultata, te<br />
aktivnosti u radu Udruženja obrtnika i<br />
Obrtničkoj komori Vukovarsko-srijemske<br />
županije, Komora ga je predložila<br />
kao kandidata za ovu nagradu.<br />
Manifestacija »Konji bijelci«<br />
N<br />
a temelju Povelje o suradnji i prijateljstvu, potpisane početkom ove godine,<br />
na poziv Udruženja obrtnika Županja, da sudjeluju na kulturnoj manifestaciji<br />
»Konji bijelci« koja se održava 9. i 10. lipnja ove godine u Babinoj Gredi, iz Udruženja<br />
obrtnika Samobor javili su da sa zadovoljstvom prihvaćaju poziv, te da će u<br />
manifestaciji sudjelovati dva obrtnika koja njeguju tradicijske obrte. To su Nenad<br />
Botički, vlasnik Remenarsko-tapetarske radionice Botički i Marijan Fresl, vlasnik<br />
Kovinotiskačkog obrta Fresl. Svojim sudjelovanjem Samoborci će zasigurno obogatiti<br />
sadržaj i ponudu ove kulturno-gospodarske manifestacije.<br />
VUKOVARSKO-SRIJEMSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
VUKOVARSKO-SRIJEMSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
32100 VINKOVCI, Duga ulica 31<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 032/333 304<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 032/339 461<br />
E-mail: hok-vinkovci@vk.t-com.hr<br />
Predsjednik: Ivan Klarić<br />
Tajnik: Đuro Kadoić<br />
STRANICU PRIPREMILA: ANICA FRIDL<br />
Udruženje obrtnika<br />
Ilok dobilo novog<br />
predsjednika<br />
Na izvanrednoj sjednici Skupštine Udruženja obrtnika Ilok, održanoj u<br />
petak, 8. lipnja 2007. godine, članovi skupštine izabrali su novog predsjednika.<br />
Do promjene je došlo obostranim dogovorom, a umjesto Jaroslava<br />
Masarinija, koji je dužnost predsjednika obnašao nešto više od godinu dana,<br />
koliko je proteklo od osnivanja Udruženja, tu će funkciju od sada obnašati<br />
gospođa Magdalena Prskalo, vlasnica obrta »MDW« iz Iloka. Ovo »mlado«<br />
udruženje u protekloj je godini obavilo sve oko osnivanja Udruženja, donesen<br />
je Statut i drugi opći akti, konstituirana je Skupština i Upravni odbor, sačinjen<br />
Program rada i financijski plan. Međutim, i dalje ostaje neriješen problem poslovnog<br />
prostora. Rješenje tog problema nazire se u obećanju iločkog gradonačelnika<br />
koji je obećao puni angažman Grada Iloka po tom pitanju, a svoju<br />
je pomoć, i moralnu i materijalnu, u proteklom razdoblju pružila županijska<br />
Obrtnička <strong>komora</strong>, koja će to činiti i dalje.<br />
ZADARSKI OBRTNICI S GRADONAČELNIKOM DR. ŽIVKOM<br />
KOLEGOM<br />
Kako spriječiti<br />
»odumiranje« Poluotoka<br />
U<br />
prostorijama Udruženja<br />
obrtnika Zadra,<br />
održan je sastanak<br />
članova Upravnog<br />
odbora Udruženja s predstavnicima<br />
Grada Zadra na<br />
čelu s gradonačelnikom, dr.<br />
Živkom Kolegom.<br />
Analizom suradnje s<br />
Gradom Zadrom, utvrđeno<br />
je kako su, zahvaljujući razumijevanju<br />
i sluhu gradske<br />
uprave, <strong>broj</strong>ni problemi<br />
obrtnika u Zadru zadovoljavajuće<br />
riješeni. Međutim,<br />
istaknuto je kako postoje i<br />
mnogi neriješeni problemi<br />
o kojima je nužno razgovarati,<br />
a rješavanje kojih će<br />
pridonijeti kvalitetnijem životu,<br />
radu i odmoru u Zadru.<br />
Slijedom navedenog<br />
organiziran je ovaj sastanak<br />
kako bi se ostvarila još bolja<br />
suradnja i postiglo zajedničko<br />
rješavanje problema s<br />
kojima se susreću obrtnici u<br />
svom poslovanju.<br />
Na sastanku je, uz članove<br />
Upravnog odbora Udruženja obrtnika<br />
pod predsjedanjem predsjednika<br />
Stjepana Kneževića, bio nazočan<br />
i gradonačelnik Grada Zadra<br />
dr. Živko Kolega, te predstavnici<br />
gradske uprave, Jure Zekanović,<br />
pročelnik Upravnog odjela za gospodarstvo<br />
i komunalne djelatnosti<br />
Grada Zadra i Rajko Jurin, pročelnik<br />
Upravnog odjela za gradsku samoupravu<br />
i opće poslove.<br />
Među <strong>broj</strong>nim problemima, istaknuti<br />
su problemi vezani za:<br />
– isticanje reklama za radnje na<br />
Poluotoku<br />
– obveza plaćanja komunalne<br />
naknade za objekte kojima je zbog<br />
građevinskih radova ograničen pristup<br />
– odumiranje gospodarskog života<br />
na Poluotoku te mogućnost<br />
povoljnijeg parkiranja obrtnika koji<br />
djelatnost obavljaju na Poluotoku<br />
– odredbe Zakona o gradnji i<br />
obveza posjedovanja uporabne dozvole.<br />
U zaključku sastanka, gradonačelnik<br />
je prihvatio suradnju i neke<br />
od prijedloga za rješavanje problema.<br />
Dogovoreno je razmatranje najpovoljnijih<br />
rješenja te daljnja međusobna<br />
suradnja kao i suradnja s<br />
drugim relevantnim institucijama.<br />
Vrijedi istaći ponavljanje problema<br />
sa »srcem« odnosno središtem<br />
Zadra – Poluotokom. Povijesna jezgra<br />
Zadra, oduvijek mamac i ključno<br />
mjesto za poslovanje, pa stoga i<br />
sjedište obrtničkog djelovanja, kao<br />
i dobar dio drugih povijesnih jezgri<br />
doživljava prijelomne trenutke.<br />
Snažnije okretanje ka trgovinskim<br />
centrima, diskontima i sličnim sadržajima<br />
koji plijene ljude na periferiju<br />
dovode do ugrožavanja značajnog<br />
dijela poslova u jezgri. Sama<br />
turistička sezona još je uvijek berićetno<br />
razdoblje zbog koncentracije<br />
gostiju na povijesni dio, no izvan<br />
toga su golemi problemi. Obrtnici<br />
već dulje vrijeme osmišljavaju načine<br />
rješavanja ovog problema, a<br />
i Zadar kao Grad mora definirati<br />
sadržaje u jezgri, učiniti je privlačnijom.<br />
Konačno, učestali su zahtjevi<br />
ovdašnjih obrtnika o ograničavanju<br />
<strong>broj</strong>a izdanih dopuštenja za određene<br />
poslove na tom prostoru jer<br />
je činjenica da u nekim primjerima<br />
poput kafića, butika i slično izvan<br />
sezone s tolikim <strong>broj</strong>em objekata<br />
iste namjene i ne postoje mogućnosti<br />
uspješnog poslovanja.<br />
ZADARSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
ZADARSKE ŽUPANIJE<br />
23000 ZADAR<br />
Široka ulica 1/III<br />
Telefon: ++ 3<strong>85</strong> 023/319 224<br />
319 273<br />
Telefaks: ++ 3<strong>85</strong> 023/311 383<br />
E-mail: ok-zadar@zd.t-com.hr<br />
Predsjednik: Eduard Vicković<br />
Tajnik: Ive Marin<br />
STRANICU PRIPREMIO: DAMIR MARIČIĆ<br />
SPEKTAKULARNI ULAZAK<br />
U TURISTIČKU SEZONU<br />
Gastrostol dug 350<br />
metara nestao u trenu<br />
BIOGRAD NA MORU – Podizanjem Plavih zastava i 350 metara dugačkim eko<br />
gastrostolom, a pod sloganom – »U susret ljetu 2007.«, održana je velika fešta u<br />
Biogradu na Moru, na kojoj je Niko Bulić, direktor Glavnog ureda HTZ-a proglasio<br />
glavnu sezonu na ovoj rivijeri otvorenom. Ivo Eškinja, direktor TZ-a, istakao je<br />
kako u Biogradu već boravi 2400 turista, a na rivi su im se pridružili i mnogo<strong>broj</strong>ni<br />
domaćini i gosti iz susjednih mjesta Zadarske županije. Ante Lukačić, predsjednik<br />
Udruženja obrtnika, istakao je kako su i svi biogradski obrtnici ugostitelji, ali i<br />
dio proizvođača, pekara i trgovaca učinili ovaj događaj mogućim. Odazvali su se<br />
dakle – svi obrtnici.<br />
Uz TZ i Grad Biograd Ceh ugostitelja Biograda bio je i suorganizator manifestacije.<br />
Obišli su je i članovi Stožera akcije »Volim Hrvatsku« koju uz Bulića čine predstavnici<br />
Glavnog odbora i direktori TZ županija iz cijele zemlje, a pratilo ih je 30-<br />
ak novinara iz redakcija iz čitave Hrvatske.<br />
U kulturno-zabavnom dijelu programa sudjelovala je biogradska gradska glazba,<br />
mažoretkinje, muška klapa, kulturno-umjetničko društvo »Kralj Tomislav« i<br />
njihovi gosti, KUD-ovi iz Turnja, Dobropoljane, te drugih priobalnih i otočnih mjesta<br />
Zadarske županije kao i Trio Fešta, šibenska Lanterna, zadarska klapa Intrade i<br />
Tomislav Bralić. Prethodila su podizanja Plavih zastava na gradskoj plaži Dražica<br />
i marini Kornati biogradske Ilirije.<br />
Ono što su i gradonačelnik Ivan Knez i Niko Bulić istakli kao posebnu vrijednost<br />
ove manifestacije jesu sloga i sinergija koja je postignuta suradnjom javnog i privatnog<br />
sektora, odnosno TZ-a i gradske uprave sa svojim obrtnicima i privrednicima.<br />
Fešta od hrane sadržavala je naravno pršut i sir, te topla i hladna jela od ribe<br />
i mesa. Posebnu pozornost posjetitelja privukla su stara tradicijska jela, kakva<br />
se danas rijetko mogu naći na jelovnicima naših ugostiteljskih objekata. Kako su<br />
istakli i Eškinja i Lukačić ambicija je produžiti stol da bi obuhvatio 500 metara<br />
odnosno čitav biogradski poluotok, a zašto ne s vremenom i nadmašio Guinessov<br />
rekord od <strong>85</strong>0 metara.<br />
– Za taj pothvat potrebno je sudjelovanje svih gradskih ugostitelja te onih iz<br />
susjednih mjesta koji su članovi našeg Udruženja, a i mnogih drugih – rekao je<br />
Ante Lukačić, predsjednik Udruženja obrtnika Biograda, onih bez čijeg lavovskog<br />
sudjelovanja ni prethodni stol ne bi bio moguć.
26 VINO I TURIZAM<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007.<br />
VINO I OKO VINA<br />
Dobra vinska karta znači i veći promet!<br />
Naglašeno mali <strong>broj</strong> naših restorana ima svoje sommeliere (peharnike, vinotoče) jer u angažiranju tih stručnjaka većina vlasnika<br />
i dalje gleda troškove a ne investicije, pa kad se toj žalosnoj istini pridoda i podatak da su u većini ugostiteljskih objekata vinske karte<br />
previše »obične«, ponuda i promet vina (dakako i aperitiva i dežestiva) kao da je u tzv. »drugom planu«… Uostalom praksa potvrđuje da dobra<br />
jela traže i dobra vina, a poznato je da gosti vole (i očekuju) preporuke osoblja<br />
Pero Gabrić<br />
Istina je da danas nije kao što je bivalo<br />
prije pet, deset ili više godina<br />
kad su u našemu ugostiteljstvu<br />
bivali aktualni »štosovi« kako bi konobari<br />
na pitanje gostiju kakva vina<br />
nude čuli odgovore »…nudimo crna<br />
i bijela«, toga (očekivano!) više nema,<br />
ali je i dalje istina da je lako na<strong>broj</strong>ati<br />
naše lokale u kojima su zaposleni<br />
školovani peharnici (vinotoče). Njihov<br />
manjak pokrivaju bolji konobari<br />
koji su se potrudili da u ponudi vina<br />
nauče nešto više, a na određeni način<br />
situaciju »spašava« i podatak da i sve<br />
više gostiju (ili vinopilaca) znade nešto<br />
više o vinima, odnosno znade što<br />
želi popiti nakon određenih jela.<br />
»Spontani proizvod«…<br />
Kultura stola i vina, kako se inače<br />
(ne)službeno naziva ugostiteljska ponuda,<br />
srećom je sve manja nepoznanica<br />
među prijateljima ugostiteljstva,<br />
drugim riječima raste <strong>broj</strong> onih koji<br />
uglavnom znaju što žele na »seansama«<br />
u lokalima. Naravno, to istodobno<br />
znači i veću obvezu osoblja prema<br />
gostima, pa ako se takav odnos poštiva<br />
tu je, jasno je, i veći promet kojega<br />
svaki vlasnik naglašeno želi. Takav<br />
promet stvara, zna se, spretno osoblje!<br />
Kako je s time u plasmanu vina<br />
u lokalima ili trgovinama?<br />
Istarski peharnik Emil Perdec, koji<br />
je prije tri godine bio pobjednik službenog<br />
natjecanja hrvatskih sommeliera<br />
održanog u Poreču, reče ovako:<br />
»Mi nismo proizvod nekog organiziranog<br />
sustava nego smo čini mi se<br />
neki spontani proizvod«… Nadajmo<br />
se da je otada do danas došlo do nekih<br />
promjena na bolje u odnosima prema<br />
peharnicima ili barem konobarima<br />
koji poznaju i taj dio struke (i tako<br />
vlasnicima smanjuju troškove jer ne<br />
moraju angažirati profesionalce)…<br />
I zabava i izbor!<br />
Sad je uglavnom tako kako jest,<br />
stručni sommelieri još nisu »u igri«<br />
koliko bi mogli i trebali, a hoće li<br />
ikad doći do ostvarenja prijedloga<br />
da peharnici-znalci po određenome<br />
planu posjećuju lokale i tamo borave<br />
u određenim zgodama to zasad nije<br />
poznato, zapravo gotovo ništa se o<br />
tome ne čuje: Inače, takav je prijedlog<br />
iznesen upravo na već spomenutome<br />
porečkom skupu sommeliera.<br />
Pa kad već u najvećemu <strong>broj</strong>u<br />
(boljih) lokala nemamo peharnike<br />
(ili bolje; peharnice) onda osim u<br />
spretnijim konobarima rješenja treba<br />
tražiti u – vinskim kartama! Da,<br />
što zapravo znači dobra i precizna<br />
restoranske vinska karta? Najkraći<br />
je odgovor da doista puno znači<br />
i da je naglašeno važna za plasman<br />
vina u restoranima. Prije svega znači<br />
najmanje desetak minuta svojevrsne<br />
zabave za one oko stola koji proučavaju<br />
njezin sadržaj i traže rješenja za<br />
»sljubljivanje« pića s naručenim jelima,<br />
pa kad im to uspije garantiran je<br />
ugodniji boravak kod ugostitelja, ali<br />
i ovima bolji promet!<br />
To su posebna poglavlja<br />
Naravno, nije nikakva tajna (naprotiv)<br />
da na sadržaj vinskih karata<br />
u ugostiteljstvu na svoj način utječu<br />
i proizvođači i posrednici i trgovci i<br />
razne »veze i vezice«, itd. Ipak ponajbolje<br />
su one vinske karte prigodom<br />
sastavljanja kojih su se »našli« glavni<br />
akteri, pa ako su prema takvu izboru<br />
i ponudi vina u nekoj mjeri pogodili<br />
ukuse pilaca eto pravoga posla! Bilo<br />
kako bilo, ostaje nepobitno da se u<br />
trgovinama i ugostiteljskim lokalima<br />
(tj. u većini njih) još uvijek ne može<br />
stručnije razgovarati o izboru pića<br />
ponajviše stoga što su za mnoge s<br />
obje strane šanka to »teške« teme, pa<br />
kad se tome dodaju i većinom »paprene«<br />
cijene… I tako dalje…<br />
Ali, bilo kako bilo vino se pilo i<br />
pit će se, domaćim proizvođačima<br />
konkuriraju i strana (jeftinija) vina,<br />
vikendima dio izletnika vraća se<br />
kućama s kartonom vinca u prtljažniku,<br />
a ni slučajno se ne smije zaboraviti<br />
na (bez)<strong>broj</strong>ne vinske »oltare«<br />
(pre)dobro poznate po nazivima<br />
»šankovi« jer je tamo svaki gemišt<br />
puno slađi nego u drugim prigodama<br />
(a pogotovo – kod kuće…)<br />
Ponovimo: što se tiče cijena vinima<br />
u trgovinama i ugostiteljstvu to<br />
je bilo i ostaje tzv. posebno poglavlje,<br />
uostalom nije baš nikakva novost da<br />
ugostitelji, primjerice, (pre)visokim<br />
cijenama vina »pokrivaju« troškove<br />
nabave ribe, delicije poslovično skupe<br />
i u nabavi i, posebno, u ugostiteljskoj<br />
ponudi.<br />
U svakom slučaju: uslast i nazdravlje!<br />
TURISTIČKI KOMENTAR<br />
Neprijavljeni gosti – priča u nastavcima…<br />
Krajem svibnja i početkom lipnja mediji su objavili odluku »odozgo« kako će se kuće iznajmljivača »na crno« pečatiti na dva dana, deset ili čak<br />
mjesec dana u tijeku sezone ako inspektori kod vlasnika pronađu neprijavljene goste, bolje poznate po nazivima »rodbina«, »prijatelji« i tome<br />
slično. Inspektori koji su već početkom lipnja poslani »na zadatke« na rivijeru sa zna se već kakvim ovlastima trebali bi zavesti red (makar kolikotoliko)<br />
da se smanji u tzv. kućnoj radinosti <strong>broj</strong> »rodbine« i bliskih »prijatelja«, a time i utaja novca. I, što se može očekivati?<br />
N<br />
Pero Gabrić<br />
ije ovo, naravno, ni prvi ni<br />
posljednji pokušaj da se na<br />
našoj rivijeri tijekom turističke<br />
sezone koliko-toliko smanji šverc<br />
gostima u privatnom smještaju (nekad<br />
se to zvala »kućna radinost«),<br />
bilo je tih priča i dosad i bit će ih tko<br />
zna dokad… Osvrt na, recimo, sezone<br />
sedamdesetih godina kad jadranska<br />
rivijera od Ankarana do Ulcinja<br />
nije bila ni približno turistički jaka<br />
kao danas hrvatska obala s otocima<br />
od Umaga do Cavtata koja raspolaže<br />
s respektabilnim smještajem i ostalim<br />
kapacitetima kao i drugom raznom<br />
»tehnikom«, no jedno i dalje ostaje<br />
aktualno: sivo-crno poslovanje!<br />
Sve je jasno, ali…<br />
Kao i nekad tako se ni danas ni<br />
približno točno ne zna koliko se novca<br />
(i poreza!) utaji za trajanja sezona.<br />
Samo se nagađa, službenih podataka,<br />
naravno, nema, osim da u tri glavna<br />
sezonska mjeseca, kako uzrečica kaže,<br />
»radnja radi« punom parom, istina je<br />
da radi i inspekcija, ali… Tetkine tete<br />
rodice i kumine kume kume ili sestre,<br />
snahina prisna prijateljica, rođaci »po<br />
stričevima i tetkama« i tako dalje punili<br />
su dio kapaciteta kućne radinosti,<br />
svi su, dakle, poslovali dobro osim<br />
– državne blagajne. A, zna se: upravo<br />
iz te blagajne gradila se turistička infrastruktura.<br />
I tako dalje… Ako je doista<br />
istina da će se kuće iznajmljivača<br />
»na crno« zatvarati na dva dana, deset<br />
ili čak mjesec dana onda bi valjda<br />
trebalo povjerovati da će šverc biti<br />
sveden na možda najmanju moguću<br />
mjeru. Naime, u potpunu likvidaciju<br />
»crnila« naivno je povjerovati ili je<br />
očekivati jer i ona druga strana, zna<br />
se, »ima konja za trku«…<br />
Vrijedi podsjetiti da ovo nije prvi<br />
(valjda ni – zadnji) put da se uoči<br />
sezona najavljuju oštre mjere kontra<br />
šverca i nekontrolirane zarade, te<br />
zakidanja poreza, aktualne inspekcijske<br />
službe najavljivale su »oštre<br />
mjere« i dosad, inspektori su bivali<br />
»na terenu«, ali… Gdje je i kako iz<br />
sezone u sezonu bio aktualan »kratki<br />
spoj« službeno nije bilo (nije ni<br />
danas) poznato, zna se jedino da zakidanja<br />
nije nedostajalo, naprotiv, te<br />
da su se tijekom jeseni ili zime, kad<br />
su na redu bile analize sezona, spominjali<br />
ili čak naglašavali propusti u<br />
(ne)prijavljivanju gostiju i zakidanju<br />
državne blagajne.<br />
A što je s (novčanim) kaznama?<br />
Odjeka će to imati (ili bi imalo) jedino<br />
da se naplaćuju odmah, istoga časa<br />
takoreći, a ne tamo na kraju sezona<br />
kad nadležni (napokon) riješe slučaj<br />
i kad dolazi do »razvodnjavanja«… I<br />
tako dalje...<br />
Pouke ovogodišnjeg<br />
Uskrsa<br />
No, aktualan je još jedan razlog<br />
da naši turistički domaćini, kako se<br />
to kaže, love u mutnom! Koji? Ovaj:<br />
naše poslovično kratke sezone, na<br />
žalost (ili na našu poslovnu sramotu)<br />
vjerojatno su najkraće na Sredozemlju!<br />
Traju, zna se, prosječno oko tri<br />
ili nategnuto četiri mjeseca (s naglaskom<br />
na srpanj i kolovoz!), a obično<br />
malaksavaju s prvim kišama nakon<br />
Velike Gospe itd. Inače, o prijekoj potrebi<br />
produžavanja sezona priča se i<br />
priča već godinama, priča se i danas,<br />
pričat će se najvjerojatnije (uče nas<br />
dugogodišnja iskustva) i u narednim<br />
godinama, uz ostalo i zato jer se u našoj<br />
turističkoj operativi radi prosječno<br />
oko četiri (možda i pet) mjeseci, a<br />
plaće se primaju svih dvanaest!?<br />
Sreća u nesreći je ipak to što je dio<br />
turističkog poslovanja u privatnim<br />
rukama, i to sve veći, pa treba očekivati<br />
da će vlasnici tražiti načine produživanja<br />
sezona. Uostalom, jedno je<br />
iskustvo potvrđeno baš i ove godine!<br />
Riječ je o blagdanima za Uskrs! Jadranski<br />
su domaćini doista, kako se<br />
to kaže, položili ispit, i za te praznike<br />
imali smo podosta gostiju. Zašto?<br />
Zato što su prve turiste (napokon!)<br />
dočekali raznoliki izvanpansionski<br />
sadržaji! Uostalom, u sustavu naše<br />
turističke ponude sve je više tzv.<br />
privatne inicijative (tako se, sjećamo<br />
se, u socijalizmu nazivalo poslovanje<br />
privatnika), odnosno u onoj pravoj<br />
operativi koja ne živi od sastančenja,<br />
elaborata, studija, izleta po eurosajmovima<br />
i tome slično.<br />
Kad je Jordaniću<br />
»puknuo film«…<br />
Polovicom kolovoza 2003. godine<br />
zapamćena je »turneja« predstavnika<br />
Državnog inspektorata i MUP-a po<br />
većem dijelu naše rivijere, pa su tako<br />
na zadarskom području otkriveni<br />
čudovišni rekordi: nakon pregleda<br />
»papira« kod dijela iznajmljivača otkrivene<br />
su utaje gostiju više od stotinu<br />
posto (čak su zabilježeni »rekordi« od<br />
131 i 180 (posto!?) i lako je zaključiti<br />
koliko je novca otišlo u »ilegalu«… Ta<br />
je akcija odmah »krštena« u »Jordanić<br />
tours«, dakle, po prezimenu ondašnjeg<br />
šefa Državnog inspektorata. Zanimljiv<br />
je i podatak da su naši turistički<br />
oci taj slučaj jedva spomenuli…<br />
Više, na žalost, nema Jordanićeva<br />
»toursa«, ali zato nisu u medijima rijetki<br />
naslovi ili vijesti o pravome švercu<br />
turistima u tzv. kućnoj radinosti<br />
(npr. lanjskog kolovoza: »Rogoznica:<br />
U ilegali čak 70 posto gostiju«)… Za<br />
ovo ljeto početkom lipnja najavljeno je<br />
»češljanje« privatnog smještaja, i kazne<br />
zatvaranja domaćinstava na dvadeset<br />
dana. Hoće li ta vijest urazumiti<br />
dio domaćina, vidjet će se, ali tu je i još<br />
jedna prepreka: velik <strong>broj</strong> kuća i stanova<br />
je u stranome vlasništvu, dakle<br />
(ras)prodane su strancima i što će biti<br />
s njihovom »rodbinom« i prijateljima<br />
ili poslovnim partnerima?!<br />
»Pričam ti priču«…<br />
Glavna naša turistička organizacija<br />
(HTZ) uglavnom nema ovlasti<br />
u suzbijanju šverca gostima, a što i<br />
koliko rade policija i državna inspekcija<br />
uglavnom manje je poznato, ali<br />
se ipak znade da nam u privatnom<br />
smještaju ne fali »rodbine«, »prijatelja«,<br />
»kuma i kumova« i to s našim i<br />
stranim putovnicama… Stoga, nimalo<br />
ne trebaju čuditi najavljene mjere o<br />
(dvadesetdnevnom) zatvaranju objekata<br />
bahatih vlasnika, ako već nikakve<br />
druge ne pomažu usprkos tome<br />
što se već dugi niz godina upozorava<br />
na to švercersko ponašanje.<br />
Dakle, traje uvijek ista i već dosadna<br />
priča, s utajama ili bez njih u<br />
hrvatskome turizmu živi se dobro (i<br />
vrlo dobro) jer se od mogućih barem<br />
osam ili devet posluje tek tri-četiri<br />
mjeseca, a u proljeće se masovno hodočasti<br />
po euroturističkim sajmovima,<br />
dok se zimska dosada krati <strong>broj</strong>nim<br />
skupovima u poznatijim gradovima<br />
i mjestima gdje se »dogovaraju«<br />
mjere za sljedeću sezonu, pa se spominju<br />
i nastojanja oko »utaje« gostiju<br />
i zakidanju državne blagajne…
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007. 27<br />
Zaposleni po djelatnosti u travnju 2007.<br />
III. 2007. IV. 2007.<br />
Indeksi<br />
IV. 2007<br />
III. 2007<br />
Aktivno stanovništvo 1 752 777 1 748 863 99,8<br />
Ukupno zaposleni 1 461 135 1 470 479 100,6<br />
Zaposleni<br />
u pravnim osobama 1) 1 161 751 1 168 765 100,6<br />
Zaposleni u obrtu<br />
i slobodnim profesijama 2) 257 496 260 163 101,0<br />
Osiguranici<br />
poljoprivrednici 2) 41 888 41 551 99,2<br />
Nezaposleni 3) 291 642 278 384 95,5<br />
Stopa registrirane<br />
nezaposlenosti, % 4) 16,6 15,9<br />
1) Podatak za ožujak i travanj 2007. privremen je.<br />
2) Podaci su preuzeti iz evidencije aktivnih osiguranika<br />
Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje.<br />
3) Podaci su preuzeti od Hrvatskog zavoda za zapošljavanje.<br />
4) Stopa nezaposlenosti izračunana je kao odnos nezaposlenih<br />
prema ukupnome aktivnom stanovništvu.<br />
Izvor: Priopćenje DZS br. 9.2.1/4. od 29. 5. 2007.<br />
Podaci preuzeti od Državnog zavoda za statistiku<br />
Navedeni podaci mogu se naći na web adresi: www.dzs.hr<br />
GOSPODARSKA KRETANJA<br />
Indeksi industrijske proizvodnje u travnju 2007.<br />
IV. 2007. IV. 2007. I. – IV. 2007.<br />
Struktura<br />
IV. 2006. IV. 2006. I. – IV. 2006.<br />
Ukupno 100,00 103,4 109,4 108,3<br />
Robna razmjena Republike Hrvatske s inozemstvom<br />
za razdoblje siječanj – travanj 2007. – privremeni podaci<br />
I.–IV.<br />
2007.<br />
u tis.<br />
kuna<br />
20 021<br />
543<br />
Izvoz Uvoz Saldo robne razmjene Pokrivenost<br />
uvoza<br />
u tis. u tis. u tis. u tis. u tis. u tis. u tis. u tis. izvozom<br />
USD eura kuna USD eura kuna USD eura u %<br />
3 586<br />
999<br />
2 716<br />
218<br />
Poslovni razgovori<br />
Za vrijeme trajanja Međunarodnog<br />
obrtničkog sajma u Celju<br />
(12. – 19. 9. 2007. godine) Obrtna<br />
zbornica Slovenije organizira<br />
poslovne razgovore obrtnika i<br />
poduzetnika Slovenije, Hrvatske,<br />
Austrije, Italije, Bosne i Hercegovine,<br />
Makedonije, te Kosova.<br />
Spomenuti razgovori održat<br />
će se 17. 9. 2007. godine na samome<br />
Sajmu, a na razgovorima će<br />
sudjelovati obrtnici/poduzetnici<br />
gore navedenih država i regija, iz<br />
branši: obrade metala, proizvodnje<br />
proizvoda od metala, prerade<br />
plastičnih masa i proizvodnje<br />
proizvoda od plastike, drvne<br />
branše i građevinarstva.<br />
Svi zainteresirani hrvatski obrtnici/poduzetnici<br />
mogu se javiti<br />
u Hrvatsku obrtničku komoru;<br />
kontakt osoba g. Dražen Horvat;<br />
telefon: 01/48 06 650, faks: 01/48<br />
06 675 ili 01/4846 610, te e-mail:<br />
drazen.horvat@hok.hr<br />
OBRTNIČKE NOVINE<br />
NAKLADNIK:<br />
HRVATSKA<br />
OBRTNIČKA KOMORA,<br />
PP 166 10 000 ZAGREB<br />
Telefon: 01/4806 666<br />
Fax: 01/4846 610<br />
E-mail: hok@hok.hr;<br />
WEB: http//www.hok.hr<br />
43 145<br />
760<br />
Za nakladnika:<br />
Mato Topić, predsjednik<br />
Hrvatske obrtničke komore<br />
Glavni urednik:<br />
Dr. Petar Sindičić<br />
Zagreb, PP 166;<br />
tel: 01/4812 262; fax: 01/4812 268<br />
Fotograf:<br />
Tomislav Smoljanović<br />
Administrator: Tamara Pavelić<br />
E-mail redakcije:<br />
obrtnicke-<strong>novine</strong>@hok.hr<br />
NAKLADA: 100.000<br />
RUKOPISI I SLIKE<br />
SE NE VRAĆAJU<br />
GRAFIČKA PRIPREMA I TISAK:<br />
VJESNIK D.D.<br />
7 733<br />
432<br />
5 <strong>85</strong>2<br />
646<br />
-23 124<br />
217<br />
-4 146<br />
433<br />
-3 136<br />
428<br />
Indeksi potrošačkih cijena prema klasifikaciji COICOP u travnju 2007.<br />
COICOP<br />
Struktura<br />
(%)<br />
IV. 2007.<br />
IV. 2005.<br />
IV. 2007.<br />
IV. 2006.<br />
IV. 2007.<br />
III. 2007<br />
Pripremila: Zrinka Debeljak<br />
Pojašnjenje: Ukupna industrijska proizvodnja u travnju 2007. veća je za 9,4% u usporedbi s<br />
travnjem 2006., a u razdoblju od siječnja do travnja 2007. veća je za 8,3% od proizvodnje u<br />
istom razdoblju 2006. U usporedbi s prosječnom mjesečnom proizvodnjom u 2006. industrijska<br />
proizvodnja u travnju 2007. veća je za 3,4%.<br />
Izvor: Priopćenje DZS br. 2.1.1/4. od 22. 5. 2007.<br />
46,4<br />
IV. 2007.<br />
XII. 2006.<br />
Pojašnjenje: Ukupan izvoz Republike Hrvatske za razdoblje od siječnja do travnja<br />
2007., prema privremenim podacima, iznosio je 20.022 milijuna kuna. Istodobno je<br />
uvoz iznosio 43.146 milijuna kuna. Vanjskotrgovinski deficit iznosio je 23.124 milijuna<br />
kuna.<br />
Iskazan u milijunima američkih dolara, izvoz je u razdoblju od siječnja do travnja 2007.<br />
iznosio 3587, uvoz 7733, a vanjskotrgovinski deficit 4146 milijuna američkih dolara.<br />
U milijunima eura, u razdoblju od siječnja do travnja 2007., izvoz je iznosio 2716, a uvoz<br />
5<strong>85</strong>3 milijuna eura, dok je vanjskotrgovinski deficit iznosio 3136 milijuna eura.<br />
Pokrivenost uvoza izvozom bila je 46,4%.<br />
Izvor: Priopćenje DZS br. 4.2.1/4. od 31. 5. 2007.<br />
V. 2006. – IV. 2007. 1)<br />
V. 2005. – IV. 2006.<br />
00 Indeksi potrošačkih cijena – ukupno 100,0 105,7 102,3 100,7 102,0 102,6<br />
01 Prehrana i bezalkoholna pića 30,45 105,2 101,1 101,1 103,5 101,7<br />
02 Alkoholna pića i duhan 5,51 102,6 101,2 100,1 100,3 101,7<br />
03 Odjeća i obuća 8,45 108,4 105,3 103,4 100,8 103,4<br />
04<br />
Stanovanje, voda, energija, plin i druga<br />
goriva<br />
14,49 111,0 103,2 99,9 102,8 106,2<br />
05<br />
Pokućstvo, oprema za kuću i redovito<br />
održavanje<br />
5,42 103,9 102,0 100,2 100,5 102,2<br />
06 Zdravstvo 2,93 108,9 102,3 100,2 100,9 104,7<br />
07 Promet 11,51 104,9 101,9 100,8 102,5 102,8<br />
08 Komunikacije 4,41 99,8 99,8 100,0 99,8 99,9<br />
09 Rekreacija i kultura 6,34 101,8 102,3 99,9 101,2 101,0<br />
10 Obrazovanje 1,00 103,1 99,9 100,0 100,0 101,2<br />
11 Ugostiteljske usluge 3,58 104,3 102,4 100,2 100,7 102,9<br />
12 Ostala dobra i usluge 5,91 105,6 103,5 100,2 101,7 103,0<br />
Indeksi potrošačkih cijena po posebnim skupinama u travnju 2007.<br />
Struktura<br />
(%)<br />
IV. 2007.<br />
IV. 2005.<br />
IV. 2007.<br />
IV. 2006.<br />
IV. 2007.<br />
III. 2007.<br />
IV. 2007.<br />
XII. 2006.<br />
V. 2006. – IV. 2007. 1)<br />
V. 2005. – IV. 2006.<br />
Dobra 76,36 104,8 101,8 101,0 102,0 101,9<br />
Usluge 23,64 108,3 103,5 99,7 101,8 104,8<br />
Ukupno bez energije 86,32 105,7 102,6 100,8 101,9 102,7<br />
Ukupno bez energije i prehrane 58,64 106,3 103,2 100,6 101,2 103,5<br />
Dobra bez električne energije 72,31 105,0 102,0 101,1 102,1 102,0<br />
Prehrana, piće i duhan 35,96 104,8 101,6 101,0 103,0 101,7<br />
Dobra bez prehrane, pića i duhana 40,50 105,1 102,2 101,2 101,2 102,2<br />
1)<br />
12-mjesečni prosječni indeks koji pokazuje promjenu cijena posljednjih dvanaest mjeseci u odnosu na prethodnih dvanaest mjeseci<br />
Prosječna mjesečna neto plaća za ožujak 2007.<br />
Indeksi<br />
I. – III.<br />
III. 2007.<br />
III. 2007. III. 2007. I. – III. 2007.<br />
2007.<br />
II. 2007. III. 2006. I. – III. 2006.<br />
Prosječna mjesečna isplaćena neto plaća, kune 4 788 4 726 103,0 104,0 105,3<br />
Realna neto plaća 102,4 102,2 103,6<br />
Prosječna mjesečna bruto plaća za ožujak 2007.<br />
III. 2007.<br />
Indeksi<br />
I. – III.<br />
2007.<br />
III. 2007. III. 2007. I. – III. 2007.<br />
II. 2007. III. 2006. I. – III. 2006.<br />
Prosječna mjesečna bruto plaća, kune 6 973 6 <strong>85</strong>4 103,5 104,9 106,2<br />
Realna bruto plaća 102,9 103,0 104,5<br />
Pojašnjenje: Cijene dobara i usluga koje se koriste<br />
za osobnu potrošnju, mjerene indeksom potrošačkih<br />
cijena, u travnju 2007. u odnosu na ožujak 2007. u<br />
prosjeku su više za 0,7%, dok su u odnosu na travanj<br />
2006., tj. na godišnjoj razini, više za 2,3%, a u godišnjem<br />
prosjeku za 2,6%.<br />
Promatrano po glavnim skupinama prema namjeni potrošnje,<br />
u travnju 2007. u odnosu na ožujak 2007. najviše<br />
su porasle cijene odjeće i obuće (za 3,4%), prehrane<br />
i bezalkoholnih pića za (1,1%) te prometa (za 0,8%).<br />
Cijene pokućstva, opreme za kuću i redovitog održavanja,<br />
cijene zdravstva, cijene ugostiteljskih usluga te<br />
cijene ostalih dobara i usluga u travnju 2007. u odnosu<br />
na ožujak 2007. više su za 0,2%, a cijene alkoholnih<br />
pića i duhana za 0,1%. Porast indeksa potrošačkih cijena<br />
ublažile su cijene stanovanja, vode, energije, plina<br />
i drugih goriva te cijene rekreacije i kulture, koje su u<br />
travnju 2007. odnosu na ožujak 2007. u prosjeku niže<br />
za 0,1%.<br />
Istodobno su cijene komunikacija i obrazovanja u travnju<br />
2007. u odnosu na ožujak 2007. u prosjeku ostale<br />
na razini cijena iz ožujka.<br />
Najveći doprinos povećanju indeksa potrošačkih cijena<br />
u travnju 2007. u odnosu na ožujak 2007. imale<br />
su cijene prehrane i bezalkoholnih pića (za 0,33%),<br />
cijene odjeće i obuće (za 0,29%) te cijene prometa (za<br />
0,09%).<br />
U okviru indeksa potrošačkih cijena, cijene dobara u<br />
travnju 2007. u odnosu na ožujak 2007. u prosjeku su<br />
više za 1,0%, a cijene usluga niže za 0,3%.<br />
Promatrano po podindeksima, u travnju 2007. u odnosu<br />
na ožujak 2007. indeks dobara bez prehrane, pića<br />
i duhana viši je za 1,2%, indeks dobara bez električne<br />
energije za 1,1%, indeks prehrane, pića i duhana za<br />
1,0%, indeks ukupno bez energije za 0,8%, a indeks<br />
ukupno bez energije i prehrane za 0,6%.<br />
Izvor: Priopćenje DZS br. 13.1.1/4. od 15. 5. 2007.<br />
Pojašnjenje: Prosječna mjesečna isplaćena neto plaća po zaposlenome u pravnim<br />
osobama Republike Hrvatske za ožujak 2007. iznosila je 4788 kuna, što pokazuje<br />
nominalni rast za 3%, a realni za 2,4% u odnosu na veljaču 2007.<br />
Prosječna mjesečna isplaćena neto plaća za veljaču 2007. u odnosu na isti mjesec<br />
prošle godine nominalno je viša za 4%, a realno za 2,2%.<br />
Za razdoblje od siječnja do ožujka 2007. prosječna mjesečna isplaćena neto plaća<br />
iznosila je 4726 kune, što je u odnosu na isto razdoblje 2006. nominalno više za<br />
5,3%, a realno za 3,6%. Izvor: Priopćenje DZS br. 9.1.1/3. od 29. 5. 2007.<br />
Pojašnjenje: Prosječna mjesečna bruto plaća po zaposlenome u pravnim osobama Republike<br />
Hrvatske za ožujak 2007. iznosila je 6973 kuna, što pokazuje nominalni rast za 3,5%, a<br />
realni za 2,9% u odnosu na veljaču 2007.<br />
Prosječna mjesečna bruto plaća za ožujak 2007. u odnosu na isti mjesec prošle godine<br />
nominalno je viša za 4,9%, a realno za 3%.<br />
Za razdoblje od siječnja do ožujka 2007. prosječna mjesečna bruto plaća iznosila je 6<strong>85</strong>4<br />
kune, što je u odnosu na isto razdoblje 2006. nominalno više za 6,2%, a realno za 4,5%.<br />
Izvor: Priopćenje DZS br. 9.1.2/3. od 29. 5. 2007.
28<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
Lipanj 2007.<br />
OPATIJA: 9. državno prvenstvo frizera i 2. državno prvenstvo kozmetičara<br />
Vrhunske kreacije za Chicago<br />
Devedeset vrsnih frizera i<br />
kozmetičara iz cijele Hrvatske<br />
okupilo se 10. lipnja<br />
u Opatiji u hotelu Imperial, na 9.<br />
državnom prvenstvu frizera i 2.<br />
državnom prvenstvu kozmetičara,<br />
u organizaciji Ceha frizera i<br />
kozmetičara Hrvatske obrtničke<br />
komore i Saveza hrvatskih frizera<br />
(SHF), te pod pokroviteljstvom<br />
Ministarstva gospodarstva, rada i<br />
poduzetništva.<br />
Kako je istaknuo predsjednik<br />
Hrvatske obrtničke komore Mato<br />
Topić prilikom otvaranja prvenstva,<br />
ovakve manifestacije potrebne<br />
su i nužne struci, kako bi se<br />
usporedile vještine i znanja, i kako<br />
bi oni najbolji imali mogućnosti<br />
natjecati se s konkurencijom na<br />
svjetskoj razini.<br />
Natjecanje se održavalo u tehničkim<br />
kategorijama seniorskih<br />
i juniorskih (uzrasta) frizera, u<br />
modnim kategorijama kao što su<br />
vjenčana frizura, spuštena i dignuta<br />
kosa, fantazija, ulična moda za<br />
ženske i muške frizere, ekstenzije,<br />
Sponzori i pokrovitelji<br />
Generalni sponzor 9. državnog prvenstva frizera i 2. državnog prvenstva<br />
kozmetičara je PERTINAX, ekskluzivni zastupnik »Kemona« za Republiku<br />
Hrvatsku.<br />
Pobjednici državnog prvenstva bit će nagrađeni šestodnevnim seminarom<br />
šišanja, koji će voditi poznati talijanski frizerski majstor Antonio<br />
Verde.<br />
PERTINAX je omogućio dolazak talijanskog frizerskog virtuoza Carla<br />
Baya na prvenstvo, koji je kroz 90-minutni nastup pokazao dio svog bogatog<br />
frizerskog znanja, a također je predstavio i svoju novu kolekciju make<br />
upa. Carlo Bay je i osnivač Akademije za obrazovanje frizera, koja djeluje<br />
od 1990. godine, te 19 salona diljem Italije koji djeluju pod njegovim vodstvom.<br />
Razvio je kompletnu viziju CARLO BAY LOOK sa frizurom, make<br />
upom te kompletnim stylingom.<br />
Zlatni sponzor državnog prvenstva bio je STUDIO DI koji je pobjednicima<br />
kategorije FANTASY NAIL DESIGN uručio vrijedne poklon-pakete.<br />
Medijski pokrovitelj ovogodišnjeg prvenstva frizera i kozmetičara bio je<br />
časopis »EXTRA«.<br />
Osvojena mjesta po kategorijama:<br />
• Kategorija – juniori – frizeri za žene – tehnička kategorija: 1. Dario<br />
Sabo; 2. Zdravko Cedli, 3. Anja Zubak<br />
• Kategorija – seniori – frizeri za muške – tehnička kategorija: 1. Krešo<br />
Volenik; 2. Mladen Vešligaj; 3. Dalibor Suhić<br />
• Kategorija – seniori – frizeri za muške – modna kategorija: 1. Višnja<br />
Zavalić; 2. Martina Brkić; 3. Šeila Mujkić<br />
• Kategorija – seniori – frizeri za žene – ulična moda: 1. Mario Treščec; 2.<br />
Zdravka Bulović, 3. Damir Šimun<br />
• Kategorija – seniori – frizeri za žene – vjenčana frizura na dugoj kosi<br />
(BRIDAL): 1. Marijana Habijanec; 2. Vlatka Mengeš, 3. Marina Vitez<br />
• Kategorija – juniori – frizeri za žene – vjenčana frizura na dugoj kosi<br />
(BRIDAL): 1. Marija Tašić; 2. Lara Sošić; 3. Ana Paska<br />
• Kategorija – juniori – frizeri za žene – ulična moda: 1. Danijela Tolj; 2.<br />
Ivana Lukić; 3. Jelena Veselić<br />
• Kategorija – MODNA KATEGORIJA – modno šišanje (TREND CUT):<br />
1. Lidija Štokić; 2. Vlado Puhal; 3. Marko Šimunović<br />
• Kategorija – juniori – frizeri za muške – tehnička kategorija: 1. Marijana<br />
Dunković; 2. Nikolina Fabečić; 3. Brajana Đurić<br />
• Kategorija – FANTASY NAIL DESING: 1. Karmen Pavlović; 2. Sandra<br />
Skočibušić; 3. Monika Barić<br />
• Kategorija – FANTASY NAIL DESING – učenici: 1. Rebecca Pavlić; 2.<br />
Koraljka Milevoj; 3. Ivona Baldaš<br />
• Kategorija – FANTASY STYLE – 1. Mario Trešćec; 2. Marija Tašić; 3.<br />
Dolores Kolonić<br />
• Kategorija – BODY PAINTING – 1. Saša Sahman Smit; 2. Tanja Pavlović;<br />
3. Tea Hatadi<br />
• Kategorija – juniori – ŠMINKA – STAGE MAKE UP: 1. Iva Peradenić;<br />
2. Sara Drčić; 3. Nicole Krunić<br />
• Kategorija – seniori – ŠMINKA – STAGE MAKE UP: 1. Marina Vitez;<br />
2. Maja Šimić; 3. Tajana Mičić<br />
Najbolje plasirani natjecatelji imat će mogućnost biti dio hrvatske frizerske<br />
i kozmetičarske reprezentacije, koja će sudjelovati na Svjetskom frizerskom<br />
prvenstvu u ožujku 2008. godine, u Chicagu (SAD). Cjelokupna<br />
organizacija Državnog prvenstva (propozicije, kategorije, pravila i dr.), u<br />
skladu je s propisima Svjetske frizerske organizacije – OMC (ORGANISA-<br />
TION MONDIALE DE LA COIFFURE).<br />
Nastupi frizera<br />
Na <strong>broj</strong>nim europskim i svjetskim<br />
natjecanjima u proteklom<br />
stoljeću, hrvatski frizeri postizali<br />
su vrhunske rezultate i bili prvaci<br />
bivše države, te europski i svjetski<br />
prvaci. Prvo sudjelovanje hrvatskih<br />
frizera na Svjetskom prvenstvu,<br />
od samostalnosti RH, bilo je<br />
u Berlinu, 2000. godine, zatim u<br />
Las Vegasu 2002. godine, gdje su<br />
postignuti zapaženi rezultati. Od<br />
70-ak zemalja natjecatelja, hrvatski<br />
frizeri plasirali su se između<br />
16. i 20. mjesta, što je bio značajan<br />
uspjeh za mladu ekipu. Na<br />
Svjetskom prvenstvu, održanom<br />
u Milanu 2004. godine, juniori frizeri<br />
za žene, u velikoj konkurenciji,<br />
osvojili su ekipno 11. mjesto.<br />
Na zadnjem Svjetskom prvenstvu<br />
frizera, održanom u Moskvi<br />
u srpnju 2006. godine, hrvatska<br />
frizerska reprezentacija osvojila<br />
je odlično 11. mjesto u tehničkoj<br />
kategoriji seniori za žene, dok je u<br />
pojedinačnoj kategoriji avangarde<br />
mladi zagrebački frizer Mario<br />
Trešćec osvojio izvrsno 5. mjesto.<br />
uređenje noktiju, šminka, body<br />
painting i dr. Cjelodnevno događanje<br />
okupilo je mnogo posjetitelja,<br />
a ulaz je bio besplatan.<br />
Frizeri i kozmetičari su, na oduševljenje<br />
<strong>broj</strong>ne publike, satima<br />
demonstrirali svoja umijeća i pokazali<br />
najnovije trendove u izradi<br />
frizura, šišanju, ukrašavanju noktiju,<br />
oslikavanju tijela i šminkanju.<br />
U sklopu ovogodišnjeg Državnog<br />
prvenstva organizirana je<br />
i izložba frizerske i kozmetičke<br />
opreme i pribora, koja je bila postavljena<br />
u hotelu Imperial.<br />
U Organizacijskom odboru prvenstva<br />
bili su: predsjednik odbora<br />
Marijan Perica, potpredsjednik<br />
HOK-a, predsjednica Ceha frizera<br />
i kozmetičara HOK-a Marija Rukljač,<br />
predsjednik Saveza hrvatskih<br />
frizera Ivan Peradenić, te članovi<br />
Ceha i SHF Ivica Zanetti, Zdenka<br />
Mihelj, Sofija Vidaković, Ana Markovinović<br />
i Robert Vitez.<br />
Domaćin natjecanja bila je Obrtnička<br />
<strong>komora</strong> Primorsko-goranske<br />
županije.<br />
U prezentacijskom dijelu programa<br />
nastupio je poznati talijanski<br />
frizerski virtuoz Carlo Bay,<br />
pokazavši sudionicima dio svog<br />
bogatog umijeća, a predstavio je i<br />
svoju kolekciju make upa.<br />
Snježana Tomić,<br />
Krešimir Tomić