ObrtniÄke novine broj 111 - Hrvatska obrtniÄka komora
ObrtniÄke novine broj 111 - Hrvatska obrtniÄka komora
ObrtniÄke novine broj 111 - Hrvatska obrtniÄka komora
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Pobjednici su na kraju bili svi sudionici ove humanitarne<br />
akcije, a osim punim tanjurom primorskog specijaliteta,<br />
nagrađeni su i priznanjem posjetitelja te odličnim<br />
Dobre vibracije, dobra hrana i dobre namjere<br />
Str. 11<br />
utrka Velika nagrada vinograda,<br />
susret vatrogasnih puhač-<br />
ansambl Status, Desinečki<br />
Uz glazbeno-scenske nastupe<br />
kulturno-umjetničkih ra, Desinečki pajdaši i grupa<br />
tamburaši, Gospodari tambukih<br />
orkestara RH te otvoreno<br />
vinari i vinogradari plešivičkookićkog,<br />
krašićko-slavetićkog društava, ansambala i grupa<br />
Str. 13<br />
•<br />
Splet boja, okusa, mirisa i dobrih emocija<br />
•<br />
Str. 18<br />
ceh ribara<br />
14. susret ribara<br />
u Jakišnici na Pagu<br />
Str. 6<br />
KOLUMNE<br />
dr. Ante Babić<br />
Svjetlo na kraju tunela? Nije valjda vlak...<br />
Ružica Mikačić<br />
Antiturističke poruke odličnog babljeg ljeta<br />
GOSTI SAVJETNICI<br />
Ines Čalušić: Prava poslodavca u<br />
slučaju otkaza iz gospodarskih razloga<br />
Guste Santini: Porezna reforma – porez<br />
na dohodak<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
•<br />
OBNOVLJENA 1994.<br />
UTE MELJENA 1852.<br />
•<br />
BROJ <strong>111</strong> • RUJAN 2009. • ISSN 1332-7364 GLASILO HRVATSKE OBRTNIČKE KOMORE www: http://www.hok.hr • E-mail: obrtnicke-<strong>novine</strong>@hok.hr<br />
ZAMP<br />
Pregovori za novi<br />
Ugovor<br />
mali brodari<br />
Str. 5<br />
Odobrene potpore<br />
Str. 6<br />
SABOR USVOJIO IZMJENE ZAKONA O OGRANIČAVANJU UPORABE DUHANSKIH<br />
PROIZVODA<br />
Kompromisno<br />
rješenje za ugostitelje<br />
tradicijski I<br />
umjetnički obrti<br />
Ojačati<br />
marketinške<br />
aktivnosti<br />
Str. 5<br />
PRILOZI<br />
Obrtnički savjetnik<br />
Obrtnički savjetnik<br />
GODINA IV, BROJ 19 – PRILOG OBRTNIČKIH NOVINA<br />
OBNOVLJENA<br />
1994.<br />
U T E M E L J E N A<br />
Blokada i ovrha računa obrtnika<br />
1 8 5 2.<br />
Str. 2 – 3<br />
Neven Završki<br />
Analiza uzroka blokiranih računa kod obrtnika moguća je tek na<br />
temelju anketiranja obrtnika, no iz dostupnih informacija može se<br />
zaključiti da se uglavnom radi o nedovoljnom tržištu za obrtničke<br />
proizvode i usluge ili su obrtnici, kao najmanji poslovni subjekti na<br />
Nedostatak sredstava za plaćanje zakonom propisanih ili ugovorima<br />
preuzetih obveza najčešće je vezan za loše poslovne re-<br />
kraju lanca plaćanja, najteže pogođeni nepoštivanjem rokova plaćanja<br />
ili potpunim neplaćanjem. Najčešće nisu niti u poziciji svoja<br />
zultate koji mogu biti posljedica:<br />
potraživanja tražiti sudskim putem jer su njihovi dužnici ili propala<br />
trgovačka društva koja nemaju sredstava iz kojih bi se naplatili<br />
pogrešnih procjena, planova ili poslovnih odluka samog (ako im se uopće može ući u trag), ili se radi o stalnim kupcima<br />
(najčešće samo jednom ili dva) o kojima je ovisan cjelokupni<br />
obrtnika/poduzetnika<br />
objektivnih okolnosti na tržištu (npr. smanjenje potražnje opstanak obrta, pa su prisiljeni trpjeti višemjesečno neplaćanje,<br />
u uvjetima gospodarske krize, ali i iz drugih promjena nastalih<br />
na tržištu)<br />
suradnja posve prestane.<br />
odnosno na tužbu i prisilnu naplatu se odlučuju tek kad poslovna<br />
propisima izmijenjenih uvjeta poslovanja (npr. povećane<br />
stope poreza ili povećana fi skalna opterećenja cijene podmiruju obveze prema državi, uključivo i sve obveze za svoje<br />
Vrlo je čest slučaj da obrtnici, do krajnjih granica izdržljivosti,<br />
rada)<br />
radnike, ali u nedostatku sredstava da se podmire sve obveze,<br />
općenitog nepoštivanja obveze plaćanja obveza u roku ne plaćaju svoje vlastite doprinose za mirovinsko i zdravstveno<br />
osiguranje. Na taj način imaju osjećaj da nisu nikome ništa<br />
(koje najčešće izvorište ima u državi, odnosno njezinim<br />
tijelima i poduzećima u njenom vlasništvu).<br />
dužni, osim sebi samima, a što može biti uzrok posebno teških<br />
problema.<br />
Uvod<br />
Županijska kronika<br />
Županijska kronika<br />
<strong>broj</strong><br />
Obrtničke <strong>novine</strong> / veljača 2009. 9<br />
10<br />
Rujan<br />
2009.<br />
GOSPODARSKI FORUM NA JESENSKOM MEĐUNARODNOM ZAGREBAČKOM<br />
VELESAJMU<br />
Predstavljeni<br />
akutni problemi<br />
obrtništva<br />
Str. 2<br />
P<br />
U<br />
SLAVONSKI BROD<br />
KRAPINA<br />
Suradnja s flamanskim poduzetnicima<br />
Brodsko-posavski obrtnici pokrenuli suradnju<br />
sa srodnom asocijacijom iz EU<br />
eti međunarodni sajam u srednjovjekovnom<br />
Šibeniku, u organizaciji<br />
Grada Šibenika, Turističke<br />
zajednice, Šibenske gradske<br />
straže i Udruženja obrtnika Šibenik,<br />
okupio je oko 500 sudionika, koji su<br />
od petka do nedjelje navečer priredili<br />
niz vrlo atraktivnih događanja. Svečanost<br />
otvaranja Sajma obznanili su<br />
plotuni topova sa šibenske rive. Pred<br />
katedralom svetog Jakova, u čast<br />
gradu Šibeniku, svoje tradicionalno<br />
bokeljsko kolo otplesala je Bokeljska<br />
NA OBRTNIČKOM BRUDETU<br />
U CRIKVENICI<br />
organizaciji Udruženja obrtnika Crikvenica »obrtnički«<br />
brudet u srijedu 2. rujna kuhalo je na Veloj Paladi<br />
u Crikvenici dvanaest obrtničkih ekipa.<br />
Članovi sedam sekcija Udruženja obrtnika Crikvenica,<br />
predsjedništvo i tri ekipe obrtnika umirovljenika, kojima<br />
se pridružila i ekipa organizatora Ribarskog tjedna<br />
– TZ Grada Crikvenice, pojačana s gradonačelnikom,<br />
pokazali su zavidnu vještinu i volju u spremanju brudeta.<br />
Ukusni brudet pojeden je u rekordnom roku, a ubrzo<br />
se tražila i porcija više.<br />
17. zagorski gospodarski zbor<br />
Velika manifestacija obrtništva i poduzetništva<br />
u srcu Zagorja<br />
PETI MEĐUNARODNI SAJAM U ŠIBENIKU<br />
VIROVITICA<br />
Uručene povelje zahvalnosti<br />
Obrtnici dobili priznanja za dan<br />
Virovitičko-podravske županije<br />
Šibenik u duhu i ruhu srednjeg vijeka<br />
Šibenske ulice trgovi i pjacete<br />
petu godinu za redom zasjale su<br />
u srednjovjekovnom duhu i ruhu.<br />
Šibenik su preplavili vitezovi<br />
i stražari, plemići i plemkinje,<br />
pjevači i plesači, kmetovi i<br />
običan puk, svi odjeveni u<br />
nošnje iz srednjeg vijeka. Njima<br />
su se pridružili <strong>broj</strong>ni obrtnici sa<br />
starim zanatima, kao i trgovci<br />
i slikari, koji su na mnogim<br />
mjestima nudili svoje proizvode<br />
Brudet pojeden<br />
u rekordnom roku<br />
Obrtnici i umjetnici ponudili su svoje proizvode Grad je ispunilo šarenilo odora iz srednjeg vijeka<br />
mornarica. Napad na dvorac izveli građana i sudionika Sajma, uz obilje I ove godine Sajam u srednjovjekovnom<br />
Šibeniku zatvoren je škole iz Šibenika. Kao posebnost<br />
družili i učenici Srednje strukovne<br />
su Zelingradski vitezovi, kojima su morskih plodova, uživao je u pučkoj<br />
se ove godine prvi put pridružil i vitezovi<br />
iz mađarskoga grada Erda. Na dijelu Šibenika, organizirala Sekcija organiziraju Sekcija proizvodnih izdvojiti kolekciju srednjovjekovnih<br />
fešti, koju je u Docu, u najstarijem 7. modnom revijom Figurin, koju ove modne revije svakako valja<br />
središnjem gradskom trgu Poljani trčala<br />
se dječja alka. Najatraktivnija je benik. Među 500 sudionika Sajma Udruženja obrtnika Šibenik. Bilo je skim obrtničkim radionicama. To<br />
ugostitelja Udruženja obrtnika Ši-<br />
obrta i Sekcija frizera i kozmetičara haljina i odora izrađenih u šiben-<br />
bila simulacija opsade grada s mora, njih oko 300 došlo je iz Mađarske, to još jedno vrlo uspješno predstavljanje<br />
šibenskih obrtnika kojima su staje još jedan prepoznatljiv šiben-<br />
srednjovjekovno ruho, čini se, po-<br />
koju je brzo i uspješno otklonila Šibenska<br />
gradska straža. Veliki <strong>broj</strong> Gore.<br />
se vrlo atraktivnim nastupom priski<br />
Poljske, Njemačke, Slovenije i Crne<br />
proizvod.<br />
Bogata EKO ETNO JASKA i Jaskanske vinske<br />
svečanosti<br />
N. Klapčić<br />
P<br />
Tradicija i gastronomija u Jaski<br />
Begini) i Samobora kao grada-partnera<br />
ove manifestacije<br />
– posjetitelje su zabavljali Toni<br />
Cetinski, Goran Karan i klapa<br />
Kampanel, Slavonski dukati<br />
Krunoslav Kićo Slabinac i ženski<br />
tamburaški ansambl Garavuše<br />
te Danijela Martinović.<br />
Pod velikim bijelim šatorom i<br />
izvan njega odvijao se bogat<br />
program – izložba je organizirana<br />
u prvom dijelu šatora, a<br />
za izlagače s područja Jastrebarskog<br />
– prostor, štandovi<br />
i dodatna oprema osigurana<br />
je besplatno. Tijekom Jaskan-<br />
Komora nezadovoljna »kriznim<br />
porezom« za obrtnike<br />
Uskoro<br />
implementacija<br />
novog vizualnog<br />
identiteta<br />
Str. 3<br />
Dobrovoljni prilozi sakupljeni od degustacije brudeta,<br />
Odlukom Upravnog odbora Udruženja namijenjeni su<br />
djeci s teškoćama u razvoju, a ovom je prilikom sakupljena<br />
svota od 3000 kuna.<br />
edeset izlagača nastupilo<br />
je na obrtničkoj,<br />
tradicijskoj, turističkoj<br />
i gastronomskoj izložbi EKO<br />
ETNO JASKA, koja se jala u sklopu Jaskanskih<br />
odvido<br />
20. rujna na sajmištu i<br />
drugim lokacijama u Jastrebarskom.<br />
Jaskanske<br />
vinske svečanosti tradicionalna<br />
su vinskih svečanosti od 16.<br />
degustacijsko-<br />
i svetojanprodajna<br />
izložba koja se skog vinogorja uz bogatu<br />
održava sredinom rujna uz Jesenski<br />
zagrebački velesajam. kulturno-umjetnički program.<br />
kulinarsku ponudu i prigodan<br />
Na izložbi sudjeluju poznati<br />
s područja Jaske (KUD Desinec,<br />
KUD Sveta Jana, KUD<br />
Lipa Slavetić, KUD Cvetković,<br />
skih vinskih svečanosti održane<br />
su i enogastronomske<br />
prezentacije pod nazivom<br />
»Kultura stola«, biciklistička<br />
raspoloženjem, začinjenim s puno dobrih vibracija, koje<br />
su se mogle osjetiti na svakom koraku.<br />
J<br />
SURADNJA<br />
OBRTNIČKE<br />
KOMORE I<br />
ŽUPANIJE<br />
Robert Varga<br />
edinstvenom spletu boja, okusa, mirisa<br />
i dobrih emocija ovogodišnjeg<br />
Špancirfesta ove su se godine pridružil<br />
i međimurski proizvođači suvenira, vina,<br />
rakija i zdrave hrane. Naime, Međimurska<br />
Dobre emocije<br />
na Špancirfestu<br />
Posjetiteljima su predstavljeni ekološki<br />
proizvodi Udruge »Duga«, Društva za<br />
dinamičko-biološku proizvodnju »Duga<br />
plus« i obrta »Eco-natura«, te autohtoni<br />
međimurski suveniri: svetomarska čipka<br />
gospođe Nade Mance, lončarski proizvodi<br />
natjecanje u pripremanju kotlovine<br />
KotloVINA show.<br />
www.hok.hr<br />
»Terakote« i minijature međimurske narodne<br />
nošnje iz obrta »Šik«, te najraznovrnom<br />
Zelenom trgu svoje proizvode ponu-<br />
u »Varaždinu na placu« na novoformira-<br />
županija je u suradnji s Obrtničkom komorom<br />
Međimurske županije organizirala nastup<br />
desetero izlagača, pa <strong>broj</strong>ni »španciski<br />
obrtnici-čuvari tradicije predstavljaju se Špancirfest susret sa zaboravljenim, gdje<br />
sniji suveniri obrta »B Unique«. Međimurdilo<br />
Lončarstvo »Magdalenić«. Kažu da je<br />
reri« u deset dana trajanja manifestacije i na samostalnim izložbenim prostorima. se ljudi daju gradu, a grad daje ljudima.<br />
na zajedničkom prostoru imaju prilike vidjet<br />
i okusiti voćne rakije OPG-a Petković, grom, možete kupiti i suvenire Keramike kraja »med Murom i Dravom« kroz svoje<br />
Šećući varaždinskom starogradskom jez-<br />
Naši su izlagači dostojnim prezentiranjem<br />
kupinovo vino OPG-a Korent i vino Udruge<br />
vinara Međimurja »Hortus<br />
Vrbanec, te međimurske tradicionalne ko-<br />
Croatiae«.<br />
lače iz Radionice kolača »Monika«, dok je<br />
proizvode Špancirfestu poklonili i dio međimurske<br />
duše.<br />
Str. 2 – 3
Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009.<br />
AKTUALNO<br />
UVODNIK<br />
Poštovani čitatelji,<br />
Nakon kratke ljetne stanke, ponovo<br />
smo s vama. Rujan je bio<br />
prepun aktivnosti, o kojima možete<br />
čitati u novom <strong>broj</strong>u Obrtničkih<br />
novina. Zasigurno jedna od najvažnijih<br />
tema, koja s pravom zauzima i<br />
naslovnicu vaših novina, su netom<br />
izglasane Izmjene Zakona o ograničavanju<br />
uporabe duhanskih proizvoda.<br />
Ceh ugostitelja i turističkih<br />
djelatnika na čelu sa Zlatkom Puntijarom<br />
mjesecima je od resornog<br />
ministra Darka Milinovića tražio<br />
ublažavanje vrlo oštrih zakonskih<br />
GOSPODARSKI FORUM NA ZAGREBAČKOM<br />
VELESAJMU<br />
Zatraženo rješavanje<br />
gorućih problema obrtništva<br />
Snježana Tomić<br />
Na Gospodarskom forumu, tradicionalnom<br />
susretu predstavnika<br />
Vlade i gospodarstvenika<br />
održanom 15. rujna u okviru 85. jesenskog<br />
međunarodnog zagrebačkog<br />
velesajma (JMZV), sudjelovao<br />
je i predsjednik HOK-a Mato Topić.<br />
Ovo je prvi put da je predstavnik<br />
obrtnika aktivno sudjelovao na<br />
Gospodarskom forumu. Naime, <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong> do sada<br />
je godinama, tijekom održavanja<br />
Međunarodnog obrtničkog sajma<br />
(MOS) na Proljetnom zagrebačkom<br />
velesajmu, organizirala susret obrtnika<br />
s predstavnicima Vlade RH, na<br />
tradicionalnom Obrtničkom forumu.<br />
Kako je ove godine MOS prebačen<br />
u jesenski termin, <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong> participirala je u<br />
radu Gospodarskog foruma.<br />
Predsjednik HOK-a Mato Topić<br />
ukazao je na neke akutne probleme<br />
u hrvatskom obrtništvu; od rada na<br />
crno i potrebe suzbijanja sive ekonomije,<br />
istaknuvši kako će HOK u<br />
suradnji s Obrtničkom komorom<br />
Zagreb u skoro vrijeme organizirati<br />
Okrugli stol na tu temu. Od predstavnika<br />
Vlade RH predsjednik Topić<br />
zatražio je i rješavanje pitanja<br />
otkupa poslovnih prostora te je<br />
ukazao na nužnost uvođenja poreznih<br />
rasterećenja obrtnika, umjesto<br />
uvođenja novih poreza, kao što je<br />
najavljeni »krizni porez« za obrtnike.<br />
Topić je, među ostalim, naveo i<br />
veliki problem gotovo 34.000 obrtnika<br />
koji imaju blokirane račune s<br />
iznosom od 4,5 milijardi kuna kao<br />
i potrebu ponovnog uvođenja potpora<br />
za novo zapošljavanje.<br />
odredbi, a rezultat je, možemo reći,<br />
zadovoljavajući. Iako nisu uvaženi<br />
svi zahtjevi Ceha, ovim izmjenama<br />
omogućene su iznimke koje bez<br />
upornosti Ceha ne bi bile moguće.<br />
Rujan je tradicionalno posvećen<br />
sajmovanju – tako su obrtnici<br />
u organizaciji HOK-a nastupili na<br />
Međunarodnom obrtničkom sajmu<br />
u Celju te na Jesenskom međunarodnom<br />
sajmu u Grazu, a po prvi<br />
put u jesenskom terminu i na Međunarodnom<br />
obrtničkom sajmu na<br />
Zagrebačkom velesajmu. Također,<br />
po prvi put HOK je bio zastupljen<br />
na Gospodarskom forumu. Na žalost,<br />
obrtnicima je u rujnu uveden<br />
još jedan namet, tzv. »krizni porez«,<br />
prema Zakonu o posebnom porezu<br />
na primitke od samostalne djelatnosti<br />
i ostale primitke. Kako blokirani<br />
računi postaju sve veći problem<br />
obrtnika, tome smo posvetili cijeli<br />
Obrtnički savjetnik, u kojem možete<br />
pročitati detaljnu Uputu Ministarstva<br />
financija u vezi odgode<br />
naplate poreznog duga.<br />
S poštovanjem,<br />
glavna urednica<br />
Snježana Tomić<br />
Također Topić je naveo kako je<br />
u zadnjih šest mjeseci zatvoreno<br />
7.000 obrtničkih radionica.<br />
»Obrtnici koji su blokirani više od<br />
360 dana stvarno su u teškoj situaciji.<br />
Mi smo prošle godine na našem<br />
Obrtničkom forumu na Proljetnom<br />
zagrebačkom velesajmu zatražili od<br />
Vlade da iznađe način kako pomoći<br />
blokiranim obrtnicima da otplate<br />
svoje dugove na rate.<br />
Na Gospodarskom forumu u ime<br />
Vlade RH sudjelovali su potpredsjednik<br />
Vlade i ministar gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva Damir<br />
Polančec, potpredsjednik Vlade<br />
Božidar Pankretić, ministar financija<br />
Ivan Šuker te ministar mora,<br />
prometa i infrasturkture Božidar<br />
Kalmeta, a u ime Hrvatske gospodarske<br />
komore potpredsjednica<br />
Vesna Trnokop Tanta. Predstavnici<br />
Vlade odgovarali su na pitanja o<br />
brodogradnji, nelikvidnosti, poticajnoj<br />
stanogradnji, privatizaciji Hrvatskih<br />
šuma itd. Ministar financija<br />
Ivan Šuker najavio je da će na jesen<br />
u proceduru zakonske izmjene kojima<br />
će se onemogućiti da netko<br />
tko nije podmirio sve svoje obveze<br />
osnuje novo trgovačko društvo.<br />
Na niz pitanja vezanih uz poticaje,<br />
primjerice za stambenu štednju, za<br />
kupnju stana, za građevinare, ministar<br />
Šuker je poručio kako je najlakše<br />
reći da bi država trebala nešto<br />
učiniti, te to povezao i s pitanjem<br />
proračuna, tvrdnji da je državna<br />
potrošnja prevelika, traženjima da<br />
se smanji za 20 milijardi kuna. Oko<br />
87 posto rashoda proračuna je vezano<br />
uz utvrđena prava, rekao je<br />
Šuker poručujući da za bilo kakve<br />
poticaje treba povećati rashod.<br />
TEMA BROJA<br />
Izmjenama i dopunama Zakona o<br />
ograničavanju uporabe duhanskih<br />
proizvoda definirani su određeni izuzeci<br />
koji će omogućiti ugostiteljima, ako<br />
se na to odluče, da svojim gostima, pušačima<br />
i nepušačima pruže kvalitetniju<br />
uslugu, a u cilju zaštite i omogućavanja<br />
njihovih prava i mogućnost izbora. Od<br />
dana stupanja na snagu ovih izmjena,<br />
odnosno 8 dana od objave u Narodnim<br />
novinama, u prijelaznom razdoblju od<br />
6 mjeseci u svim ugostiteljskim objektima<br />
u kojima se isključivo uslužuje piće<br />
omogućeno je pušenje, tj. konzumacija<br />
duhanskih proizvoda, nevezano na veličinu,<br />
tehničke uvjete i sl.<br />
Prostor za pušenje novim izmjenama<br />
Zakona definira se na način da »prostor<br />
za pušenje jest potpuno zatvoren prostor<br />
koji je fizički odvojen od drugih<br />
zatvorenih prostora«. U novo usvojenim<br />
izmjenama Zakona brisane su<br />
riječi »i posebno uređen isključivo za<br />
pušenje«, što omogućuje vlasnicima ili<br />
korisnicima prostora da ih prilagode i<br />
urede sukladno svojem poslovanju.<br />
U prostorima za pušenje moguće je<br />
konzumirati hranu i piće, ali nije moguće<br />
usluživanje, sukladno pravilima i<br />
zakonima koji definiraju ugostiteljsku<br />
djelatnost.<br />
Prostor za pušenje moguće je uvesti<br />
u svim vrstama ugostiteljskih objekata,<br />
www.hok.hr<br />
SABOR USVOJIO IZMJENE ZAKONA O OGRANIČAVANJU UP<br />
Kompromisno rješenje<br />
Na 14. redovnoj<br />
sjednici Hrvatskog<br />
sabora, održanoj<br />
krajem rujna, usvojen<br />
je Zakon o izmjenama<br />
i dopunama Zakona<br />
o ograničavanju<br />
uporabe duhanskih<br />
proizvoda<br />
Krešimir Tomić<br />
UVEDEN JOŠ JEDAN POREZNI NAMET<br />
Nezadovolj<br />
uvođenjem posebnog po<br />
Sanja Želinski Matunec<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong>,<br />
kao zastupnik interesa 95.000<br />
hrvatskih obrtnika, izražava<br />
nezadovoljstvo uvođenjem posebnog<br />
poreza na dohodak od samostalnog<br />
obavljanja obrtničke djelatnosti, predviđenim<br />
Zakonom o posebnom porezu<br />
na primitke od samostalne djelatnosti i<br />
ostale primitke, koji je Hrvatski sabor<br />
usvojio krajem rujna.<br />
do 49,99 m 2<br />
uslužnog<br />
prostora<br />
izbor:<br />
pušački ili<br />
nepušački<br />
lokal<br />
koji su definirani Pravilnikom o razvrstavanju<br />
i minimalnim uvjetima<br />
ugostiteljskih objekata iz skupina »restorani«,<br />
»barovi«, »catering objekti«<br />
i »objekti jednostavnih usluga«, no<br />
ukoliko ugostiteljski objekt nije u mogućnosti<br />
ispuniti navedene uvjete, a<br />
to je prvenstveno uvjet da prostor za<br />
pušenje mora biti veličine minimalno<br />
10 m 2 , u ugostiteljskom objektu u<br />
kojem se isključivo uslužuje piće moguće<br />
je cjelokupan prostor proglasiti<br />
pušačkim prostorom.<br />
Pušačkim prostorom mogu se proglasiti<br />
svi ugostiteljski objekti, koji<br />
isključivo uslužuju piće, te kvadraturom<br />
prostora za usluživanje ne prelaze<br />
Porezno opterećenje obrtnika i poduzetnika<br />
je na granici izdržljivosti.<br />
Svako novo opterećenje stvorit će dodatne<br />
teškoće u poslovanju i pogoršati<br />
gospodarsku krizu, koja je u posljednjih<br />
godinu dana uzrokovala zatvaranje<br />
7.000 obrta. Stope poreza na dohodak<br />
izrazito su visoke (15%, 25%,<br />
35% i 45%), a porezno opterećenje još<br />
dodatno povećava i prirez. Kriza se<br />
treba riješiti novim ulaganjima i poticajima<br />
gospodarstvu, uključivo i porezno<br />
rasterećenje, kako bi se omogućila<br />
investicijska aktivnost, a kako je to<br />
Želi li ugostitelj imati<br />
prostor za pušenje,<br />
moraju se ispuniti<br />
<strong>broj</strong>ni tehnički uvjeti:<br />
prostor mora biti uređen<br />
tako da iz njega nije moguć<br />
protok zraka onečišćenog<br />
duhanskim dimom<br />
u drugi prostor<br />
površina prostora ne smije<br />
biti manja od 10 m 2<br />
prostor ne smije zauzimati<br />
više od 20% ukupne površine<br />
javnoga prostora,<br />
odnosno 20% površine<br />
prostora za usluživanje u<br />
ugostiteljskim objektima<br />
prostor ne smije biti namijenjen<br />
prijelazu u druge<br />
prostore<br />
u prostoru se ne smije<br />
usluživati hrana ni piće<br />
itd...<br />
Svako novo<br />
opterećenje stvorit<br />
će dodatne teškoće u<br />
poslovanju i pogoršati<br />
gospodarsku krizu,<br />
koja je u posljednjih<br />
godinu dana<br />
uzrokovala zatvaranje<br />
7.000 obrta<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> i izložila<br />
kroz prijedloge antirecesijskih mjera<br />
Vladi i Ministarstvu gospodarstva.<br />
Novo porezno opterećenje gospodarstva<br />
(ali i stanovništva općenito) utječe<br />
na smanjenje potrošnje (kako opće,<br />
tako i gospodarske) i time usporava i<br />
otežava razvoj.<br />
Dohodak radnika (plaća) i dohodak<br />
obrtnika nemaju istu suštinu te se ne<br />
može konstatirati da je ovim Nacrtom<br />
»uređena ista zakonodavna materija«,<br />
jer je dohodak obrtnika zapravo dobit<br />
iz poslovnog pothvata. Uz novi porezni<br />
namet ulaganje u poslovanje obrtnika<br />
iz ostvarenog dohotka, a to znači<br />
u razvoj poslovanja, još je više otežan<br />
jer se porezom smanjuje dio dohotka<br />
koji ostaje raspoloživ za ulaganje.
ORABE DUHANSKIH PROIZVODA<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009.<br />
POTPISAN UGOVOR O PREUZIMANJU KORPORATIVNOG IDENTITETA HWK<br />
<br />
za ugostitelje<br />
49,99 m 2 . Prostor za usluživanje je<br />
prostorija u kojoj se uslužuju gosti, a u<br />
koju se ne ubraja kvadratura sanitarija,<br />
radnog prostora i skladišta.<br />
Ovim izmjenama u krugu zdravstvenih<br />
ustanova, za prostor i objekte koji<br />
su udaljeni više od 20 metara od ulaza<br />
u zgradu zdravstvene ustanove, primjenjivat<br />
će se sve odredbe i prava iz ovog<br />
zakona.<br />
Nakon stupanja na snagu ovih izmjena<br />
te nakon isteka roka od 6 mjeseci,<br />
objekti koji će ispunjavati sve navedene<br />
tehničke uvjete morat će ishoditi<br />
rješenje koje donosi ministar, a kojim<br />
će se »verificirati«, odnosno ustanoviti<br />
da li je prostor za pušenje ili pušački<br />
prostor udovoljio svim tehničkim i zakonskim<br />
uvjetima.<br />
U ovom trenutku nisu jasno naznačeni<br />
način i procedura utvrđivanja zadovoljavanja<br />
svih kriterija, koji će rezultirati<br />
rješenjem ministra.<br />
Takav pušački prostor<br />
mora ispunjavati ove<br />
uvjete<br />
prostor mora imati ventilacijski<br />
sustav koji omogućuje<br />
najmanje 10 izmjena<br />
zraka na sat<br />
odvod zraka onečišćenog<br />
duhanskim dimom<br />
iz pušačkog prostora u<br />
otvoreni prostor mora se<br />
osigurati sustavom za filtriranje<br />
prostor mora biti opremljen<br />
sredstvima promidžbe<br />
spoznaje o štetnosti<br />
uporabe duhanskih<br />
proizvoda (plakat, leci,<br />
naljepnice ili sl.)<br />
u tom prostoru mora biti<br />
istaknuta oznaka o dozvoli<br />
pušenja<br />
itd...<br />
stvo<br />
reza za obrtnike<br />
U cijelom pravnom sustavu Republike<br />
Hrvatske obrtnicima se ne priznaju<br />
ista prava kao radnicima, iako svojim<br />
osobnim radom rade u svojoj radionici<br />
jednako kao i radnik i uz to još nose i<br />
rizik poslovanja.<br />
Obrtnicima se ne priznaje pravo na<br />
radni staž s povećanim trajanjem, a i<br />
u slučaju lošeg poslovanja i zatvaranja<br />
obrta, radnik će kroz određeno vrijeme<br />
imati pravo na naknadu za nezaposlene,<br />
Razlog protiv uvođenja<br />
posebnog poreza za obrtnike<br />
je i činjenica da kod<br />
obrtnika i samostalnih zanimanja<br />
postoji element poduzetničke<br />
aktivnosti pa time i<br />
preuzimanja rizika, koji ne<br />
postoji kod nesamostalnog<br />
rada. Tretman onih koji preuzimaju<br />
rizik, koji pridonose<br />
ukupnom zapošljavanju te<br />
stvaraju dodanu vrijednost<br />
trebao bi biti povoljniji od<br />
onih koji obavljaju nesamostalnu<br />
djelatnost.<br />
a obrtnik neće. Ako se već teži »izjednačavanju«<br />
u pogledu »kriznog poreza«,<br />
onda izjednačavanje treba dosljedno<br />
provesti u pogledu svih prava i obveza.<br />
»Zakon se ne mijenja pod pritiskom,<br />
i dalje se čuva javni interes RH, a to je<br />
zdravlje«, rekao je resorni ministar Darko<br />
Milinović koji je zahvalio Cehu ugostitelja<br />
HOK-a i Ministarstvu turizma s<br />
kojima se radilo na izmjenama. »Izmjenama<br />
se pooštrava i mogućnost reklamiranja<br />
duhana i duhanskih proizvoda na<br />
način da se ono zabranjuje u prostorima<br />
gdje se prodaje duhan«, dodao je.<br />
Naglasio je kako zabrana pušenja i<br />
dalje ostaje za restorane, bolnice, škole<br />
i aerodrome.<br />
»Ceh ugostitelja i turističkih djelatnika<br />
HOK-a, ispred 16.000 obrtnika ugostitelja,<br />
njihovih zaposlenika i obitelji,<br />
podržava odluku Sabora RH, Vlade RH,<br />
Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi<br />
te ministra Milinovića i zahvaljuje na<br />
spremnosti za pregovore o prijedlozima<br />
Hrvatske obrtničke komore, kao i o izmijenjenim<br />
uvjetima u gospodarstvu, a<br />
u cilju rješavanja problema nastalih u<br />
provedbi Zakona o ograničavanju uporabe<br />
duhanskih proizvoda«, istaknuo je<br />
predsjednik Ceha Zlatko Puntijar.<br />
Na temelju praćenja primjene zakona,<br />
naveo je Puntijar, i kroz rad radne<br />
skupine primijećeni su određeni nedostaci<br />
te je partnerskim odnosom HOK-a<br />
i Ministarstva usuglašeno ovo kompromisno<br />
rješenje.<br />
»Zahvaljujemo na iskazanom razumijevanju<br />
i suradnji, kako u procesu<br />
donošenja Zakona, tako i u vremenu<br />
od kada je Zakon stupio na snagu, u<br />
kojem su resorno Ministarstvo i Vlada<br />
RH prepoznali probleme obrtnika ugostitelja,<br />
koji će ovim izmjenama Zakona<br />
i mjerama omogućiti građanima<br />
kvalitetnije zdravstvene uvjete, a isto<br />
tako našim članovima mogućnost gospodarskog<br />
i ekonomskog prosperiteta«,<br />
zaključio je Puntijar.<br />
Dodatne informacije:<br />
Krešimir Tomić,<br />
tel. 01/4806 631 i<br />
Savjetodavna služba<br />
HOK-a 062 000 026.<br />
Novim zakonom propisuje se osnovica<br />
za plaćanje posebnog poreza u<br />
slučaju paušalnog oporezivanja dohotka,<br />
i to na način da se od naplaćenih<br />
primitaka priznaju izdaci u visini 50%,<br />
a preostalih 50% čini osnovicu za plaćanje<br />
posebnog poreza. Tako propisana<br />
osnovica je previsoka. Pitanje je koje<br />
to gospodarske djelatnosti ostvaruju<br />
dobit od 50%? Tako veliki dohodak u<br />
odnosu na primitke sigurno ne ostvaruju<br />
oni obrtnici koji porez plaćaju u<br />
paušalnom iznosu jer je paušalno oporezivanje<br />
i predviđeno kao izuzetak od<br />
pravila kako bi se takvim, najsitnijim<br />
obrtnicima olakšalo i pojednostavnilo<br />
vođenje poslovnih knjiga, ali isto tako<br />
i postupak razreza poreza kao postupanje<br />
Porezne uprave ne bi bilo skuplje<br />
od koristi koja se njihovim oporezivanjem<br />
postiže.<br />
Predlažemo da se izdaci priznaju<br />
najmanje u iznosu od 70% primitaka,<br />
a osnovica za krizni porez utvrdi kao<br />
razlika dohotka uz priznavanje 70% izdataka<br />
i pripadajućeg paušalnog poreza<br />
na dohodak. Na taj način postigla bi se<br />
donekle izjednačenost u načinu utvrđivanja<br />
porezne osnovice, a time i oporezivanja<br />
posebnim porezom.<br />
I propisane kazne za fizičke osobe su<br />
previsoke, posebice kazna od 5.000,00<br />
kn u slučaju ako obrtnik propisano izvješće<br />
ne dostavi u propisanom roku.<br />
Boje i »kutija s alatom«<br />
za kvalitetniji imidž<br />
Naša je prednost<br />
što se u uvođenju<br />
vizualnog identiteta<br />
HOK-a oslanjamo<br />
na partnera. HOK se<br />
nastoji ugledati na<br />
uspješne, a ovim se<br />
korakom učvršćuje<br />
dosadašnja uspješna<br />
suradnja HOK-a i HWK<br />
D. Mihić, S. Tomić<br />
Ugovor o preuzimanju korporativnog<br />
identiteta potpisali su<br />
10. rujna predsjednik Hrvatske<br />
obrtničke komore (HOK) Mato Topić i<br />
predsjednik Obrtničke komore za München<br />
i Gornju Bavarsku – Handwerkskammer<br />
fur Munchen und Oberbayern<br />
(HWK) Heinrich Traublinger.<br />
Njegovom primjenom i hrvatsko<br />
obrtništvo moći će poboljšati komunikaciju<br />
i interakciju sa svojim različitim<br />
ciljnim skupinama te će biti percipirano<br />
kao gospodarska skupina s posebnim<br />
identitetom i interesima. Ovaj ugovor<br />
označava početak novog pristupa korporativnom<br />
identitetu HOK-a i jedinstveni<br />
primjer suradnje kojom će HOK<br />
dobiti na prepoznatljivosti i javnom i<br />
vizualnom potencijalu na temelju iskustava<br />
HWK, s kojom HOK ostvaruje<br />
dugogodišnju uspješnu suradnju.<br />
Upozorenje obrtnicima<br />
Međunarodni adresari se naplaćuju!<br />
Elektronskom poštom ponovno pristižu<br />
ponude za uvrštenje u jedan od<br />
<strong>broj</strong>nih međunarodnih poslovnih adresara,<br />
WORLD BUSINESS GUIDE.<br />
Upozoravamo obrtnike da ponudu<br />
dobro pročitaju te odluče što će učiniti.<br />
U prvom se dijelu teksta, otisnutog<br />
čitljivo i s rubrikama za popunjavanje<br />
podataka, nudi kontrola odnosno ažuriranje<br />
podataka, što je besplatno. U donjem<br />
dijelu obrasca nalazi se narudžba<br />
(order) ispisana velikim štampanim, ali<br />
znatno manje čitljivim slovima i teško<br />
razumljivim tekstom u kojem se navode<br />
uvjeti objave podataka i narudžba<br />
www.hok.hr<br />
Zahvaljujemo Hrvatskom dizajnerskom<br />
društvu na iskazanom interesu<br />
u povodu uvođenja novog korporativnog<br />
identiteta Hrvatske obrtničke<br />
komore i činjenici da ocjenjuju pozitivnim<br />
što smo uočili potrebu za<br />
kvalitetnim vizualnim identitetom.<br />
No, za razliku od njih, smatramo kako<br />
usvajanjem, odnosno preuzimanjem<br />
vizualnog identiteta Obrtničke komore<br />
za München i Gornju Bavarsku<br />
(HWK), uz minimalnu naknadu, HOK<br />
ne gubi svoj identitet, niti smo tim<br />
činom »kolonizirani« niti »kupljeni«.<br />
Od HWK smo preuzeli vizual u smislu<br />
vedrih, optimističnih boja, koje definiraju<br />
strukturu pojedinih komorskih<br />
aktivnosti HWK (sajmovi, obrazovanje,<br />
savjetovanje…), a koje su gotovo<br />
identične našima. Implementiranjem<br />
boja zadržavamo, i dalje u<br />
svakoj situaciji s ponosom ističemo<br />
naš temeljni vizualni identitet, a to<br />
je logo Hrvatske obrtničke komore,<br />
koji rabimo od obnove Komore, dakle<br />
od 1994. godine, a koji je izradio<br />
vrsni hrvatski dizajner. Vrlo uspješna<br />
suradnja Hrvatske obrtničke komore<br />
i HWK traje od 1995. godine, posebice<br />
u području razvoja strukovnog<br />
obrazovanja, informatizacije, lobiranja,<br />
promocije, kao i ostalih aktivnosti<br />
HOK-a, što potvrđuje<br />
da smo im vrlo važan<br />
partner. Pri preuzimanju<br />
vizualnog identiteta nije<br />
bilo riječi o promjeni ili<br />
preuzimanju loga. Naš<br />
logo postoji već 15 godina<br />
takav kakav je i nismo<br />
ga kupili u »second hand<br />
shopu«, kako impliciraju<br />
neki mediji. Prijedlog vizualnog<br />
identiteta podržao<br />
je Odbor za informiranje<br />
HOK-a, a odluku je<br />
usvojio Upravni odbor.<br />
za dostavu takvog adresara, što se naplaćuje.<br />
Slijedi potpis i pečat kojim se<br />
narudžba potvrđuje.<br />
Tim se potpisom smatra zaključenim<br />
ugovor na tri godine kojim se<br />
obrtnik obvezuje kroz te tri godine<br />
plaćati adresar u iznosu od 995 eura<br />
godišnje, a i nakon toga za svaku godinu<br />
ukoliko primanje adresara ne otkaže<br />
pisano dva mjeseca prije isteka<br />
pretplate.<br />
Upozoravamo obrtnike da budu<br />
oprezni i pažljivi i u pogledu drugih<br />
sličnih ponuda za inozemne i domaće<br />
poslovne adresare (npr. INFO-DATUS<br />
Glavni tajnik HWK dr. Lothar Semper,<br />
prezentirajući novi korporativni<br />
identitet, kazao je kako je HWK 2003.<br />
godine uvela novi korporativni dizajn,<br />
2006. godine nastupio je val preuzimanja<br />
njihovog dizajna u cijeloj Njemačkoj,<br />
a ovim potpisivanjem ugovora došlo<br />
je i do njegove internacionalizacije.<br />
Idejno rješenje novog vizualnog identiteta<br />
Hrvatske obrtničke komore rađeno<br />
je prema konceptu vizualnog identiteta<br />
Obrtničke komore za München i Bavarsku.<br />
Razlozi za pristupanje izradi su<br />
nepostojanje jedinstvenog vizualnog<br />
identiteta HOK-a kao i nepreglednost<br />
i raznolikost ukupnih proizvoda. Zbog<br />
toga postojeća pravila oblikovanja nisu<br />
bila jasna za djelatnike, a <strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong>, kao središnja obrtnička<br />
institucija, nije bio prepoznatljiva za korisničke<br />
skupine. Usvajanjem novog korporativnog<br />
identiteta <strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong> će kod svih svojih proizvoda biti<br />
prepoznata kao središnji adresat, ojačat<br />
će njen imidž kao i stupanj prepoznatljivosti.<br />
Predsjednik HOK-a Mato Topić<br />
istaknuo je kako se kod promjene korporativnog<br />
identiteta radi o promjenama u<br />
načinu na koji predstavljamo sebe drugima.<br />
»Naša je prednost što se u uvođenju<br />
vizualnog identiteta HOK-a oslanjamo<br />
na partnera. HOK se nastoji ugledati na<br />
uspješne, a ovim se korakom učvršćuje<br />
dosadašnja uspješna suradnja HOK-a i<br />
HWK«, kazao je Topić. U novosloženoj<br />
sistematici proizvoda boje preuzimaju<br />
ulogu pomoći kod orijentacije. Nove<br />
oblikovne smjernice određene su »kutijama<br />
s alatom«. Pri tom alat predstavlja<br />
zajedničku bazu za obrtnike. Kutija s<br />
alatom predstavlja red, strukturu i preglednost,<br />
a svaki je obrtnik uređuje na<br />
svoj, individualan način. Uspostavljene<br />
su tri kategorije, polazeći od spektra<br />
usluga koji se orijentira prema ciljnim<br />
skupinama. Tako je za skupinu Obrt<br />
(zastupanje interesa, poticanje obrta,<br />
podaci i činjenice te usluge) odabrana<br />
crvena boja. Za skupinu Obrazovanje<br />
(izobrazba, usavršavanje i poticanje)<br />
odabrana je žuta boja, dok zelena boja<br />
određuje skupinu Savjetovanje (ukupni<br />
spektar savjetodavnih proizvoda).<br />
Predsjednik HWK Heinrich Traublinger<br />
naglasio je kako je učinjen<br />
izuzetno važan korak u nadilaženju<br />
granica nacionalne države. »Suradnja<br />
naše dvije komore i do sada je bila<br />
uspješna. HOK je učio od nas, ali i mi<br />
smo učili od vas«, rekao je Traublinger.<br />
HOK je primijenio njemačka iskustva u<br />
izradi novog vizualnog korporacijskog<br />
identiteta radi njegove učinkovitosti,<br />
koja se u Bavarskoj na najbolji mogući<br />
način pokazala u praksi. Naime,<br />
implementacija novog korporativnog<br />
dizajna, među ostalim, osjetno je povećala<br />
<strong>broj</strong> posjetitelja štandova HWK<br />
na obrtničkim sajmovima, kao i <strong>broj</strong><br />
posjeta njihovih internetskih stranica.<br />
Osim toga, već je 25 drugih obrtničkih<br />
<strong>komora</strong> diljem Njemačke, uz plaćanje<br />
licence, preuzelo njihov korporativni<br />
dizajn i implementiralo ga u vlastiti sustav,<br />
što je zaista i potvrda uspješnosti<br />
novokreiranog brenda.<br />
d.o.o. koja nudi REGISTAR HRVAT-<br />
SKIH TVRTKI, tj. obradu podataka iz<br />
Obrtnog registra za cijenu od 388 kn.)
Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009.<br />
GLOBALNO OKO<br />
Svjetlo na<br />
kraju tunela?<br />
Nije valjda vlak...<br />
MEĐUNARODNA SURADNJA<br />
BIZIMPACT: USPJEŠAN ZAVRŠETAK EU PROJEKTA O INFORMIRANJU<br />
MALOG GOSPODARSTVA<br />
Mini vodiči dostupni svima<br />
Uz Ministarstvo<br />
gospodarstva, rada<br />
i poduzetništva,<br />
glavni partneri<br />
projekta su <strong>Hrvatska</strong><br />
gospodarska <strong>komora</strong>,<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong>, <strong>Hrvatska</strong><br />
udruga poslodavaca i<br />
<strong>Hrvatska</strong> agencija za<br />
malo gospodarstvo<br />
<br />
Snježana Tomić<br />
Prošlo je točno godinu dana<br />
otkad je pad na svjetskim<br />
burzama označio početak<br />
globalne recesije, 15. rujna 2008.<br />
Od sredine 2007. godine pa do<br />
tog trenutka, počevši s drugorazrednim<br />
hipotekama (Sub-prime<br />
mortgage), kriza, koja je tada počela<br />
tinjati, proširila se poput obalnog<br />
požara financijskim sustavom<br />
SAD-a.<br />
Nakon što je pokleknuo financijski<br />
sustav SAD-a, »opožaren« je<br />
čitav svijet.<br />
Dok je hrvatska Vlada živjela<br />
u »poricanju« koje je kulminiralo<br />
ostavkom premijera Sanadera u<br />
srpnju 2009., kriza se preko Europe<br />
preselila i na Hrvatsku.<br />
Prvo su pokleknuli izvoznici,<br />
kojima su se od sredine 2008. počele<br />
smanjivati narudžbe iz EU.<br />
Nakon toga su eksplodirala neplaćena<br />
dugovanja javnih poduzeća,<br />
koja su povukla u propast <strong>broj</strong>ne<br />
male i srednje tvrtke koje su s<br />
njima poslovale.<br />
Potom se otkrilo da se proračun<br />
ipak ne puni onako kako bi ministar<br />
financija priželjkivao i da će<br />
u njemu biti premalo novca za sva<br />
obećanja. Kako je recesija stizala,<br />
smanjivali su se prihodi od poreza<br />
i doprinosa.<br />
Ostavku premijera Sanadera dočekali<br />
smo s padom BDP-a u prvom<br />
tromjesečju za 6,7 posto, dok<br />
je drugi kvartal minus smanjen za<br />
6,3%.<br />
Na vidjelo su došli i naši stari<br />
strukturni problemi neprovođenja<br />
reformi.<br />
Kraj krize?<br />
Petljanje Vlade s priznavanjem<br />
da je kriza tu, te raspravljanje oko<br />
toga da li je država u bankrotu ili<br />
će biti, oduzelo je dragocjeno vrijeme<br />
za reagiranje i ublažavanje<br />
krize.<br />
Naime, u provođenju ekonomske<br />
politike postoji nekoliko vremenskih<br />
kašnjenja koja su povezana<br />
s procedurom donošenja – prvo<br />
je spoznajni jaz, zatim jaz donošenja<br />
i jaz utjecaja.<br />
Spoznajni jaz se poklopio s<br />
ostavkom premijera Sanadera<br />
– godinu dana nakon što su izvoznici<br />
počeli osjećati globalnu krizu,<br />
shvatilo se da je kriza tu i da se<br />
nešto mora učiniti.<br />
Jaz donošenja je bio vrlo kratak<br />
i to je prouzročilo donošenje brzopletih<br />
odluka koje nisu ublažile<br />
krizu, već je produljile – <strong>Hrvatska</strong><br />
je zemlja koja više ovisi o potrošnji<br />
nego o izvozu i uvozu, stoga svaka<br />
Prof. dr. sc. Ante Babić,<br />
osnivač i direktor Centra<br />
za međunarodni razvoj<br />
mjera koja smanjuje kupovnu moć<br />
potrošača utječe direktno na smanjenje<br />
BDP-a.<br />
Hvala Bogu, turizam (jedan od<br />
oblika potrošnje kojim inozemni<br />
potrošači plaćaju PDV u Hrvatskoj<br />
i kupuju u Hrvatskoj proizvode na<br />
koje maržu kupe domaći trgovci i<br />
proizvođači) je ipak odolio besparici<br />
u emitivnim zemljama, tako<br />
da će nas on ipak na neki način<br />
spasiti.<br />
<strong>Hrvatska</strong> Vlada još nije osmislila<br />
važne mjere za ublažavanje<br />
recesije i izlazak iz nje.<br />
One bi se svakako morale dotaknuti<br />
javne potrošnje i nelikvidnosti<br />
državnog sektora i javnih<br />
poduzeća, koja nastaje zbog toga.<br />
(O tome smo raspravljali secirajući<br />
budžete u jednom od prethodnih<br />
<strong>broj</strong>eva). Međutim, tu je još jaz<br />
utjecaja.<br />
Čak i kad se dogovore oko nužnih<br />
mjera, Vlada (samostalno ili<br />
uz pomoć MMF-a) treba to staviti<br />
u zakonske prijedloge, usuglasiti s<br />
koalicijskim partnerima, sindikatima<br />
i poslodavcima i uputiti u proceduru<br />
– što se predviđa prilikom<br />
izrade budžeta za 2010. godinu<br />
u listopadu ili studenom – početak<br />
djelovanja tih mjera neće biti<br />
vidljiv prije proljeća/ljeta 2010.<br />
godine.<br />
Do tada će, prema svemu sudeći,<br />
početi oporavak u Europi<br />
nastavljen na stabilan rast u Aziji<br />
(Indija, Kina) te oporavku SAD-a<br />
koji se javlja prema mnogim pokazateljima<br />
(ponovno povećanje<br />
dozvola za izgradnju, porast cijena<br />
nekretnina nakon godinu dana<br />
pada, te zaustavljanje rasta <strong>broj</strong>a<br />
nezaposlenih).<br />
Rastom u Europi će doći ponovno<br />
do povećanih narudžbi za izvoznike,<br />
do ulaganja i u Hrvatsku i<br />
slično.<br />
Na neki način propušteno vrijeme<br />
je učinilo upitnim koji bi<br />
učinak imale do kraja ove godine<br />
donesene mjere, osim što bi se potrošilo<br />
novaca (što državnih, što<br />
privatnih), a imali bismo i štetu od<br />
krivo tempiranih mjera (poput posebnog<br />
poreza na plaće).<br />
Plaćamo skupu državu. Plaćamo<br />
skupe zastupničke i dužnosničke<br />
plaće.<br />
No, možda bi nam ekonomski<br />
bilo efikasnije da ih plaćamo kad<br />
već moramo, ali da ih zamolimo i<br />
da ništa ne rade.<br />
Jer tko radi može i pogriješiti<br />
(usporedite <strong>broj</strong> zakonskih prijedloga<br />
koji je unutar posljednje dvije<br />
godine opozvan).<br />
Projekt BIZimpact pri Ministarstvu<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
koji se financira<br />
sredstvima Europske unije, predstavio<br />
je svoje rezultate tijekom svečanosti<br />
zatvaranja projekta 8. rujna u Zagrebu.<br />
Tijekom dvogodišnjeg razdoblja<br />
svog trajanja, projekt, čiji je cilj poboljšati<br />
informiranost malih gospodarstvenika<br />
o promjenama u ključnim<br />
područjima zakonodavstva u procesu<br />
pristupanja Hrvatske Europskoj uniji,<br />
usko surađuje s Ministarstvom i ostalim<br />
partnerskim organizacijama kako<br />
bi pružili informacije, organizirali seminare<br />
i slične aktivnosti od pomoći<br />
poslovnoj zajednici u svim hrvatskim<br />
regijama.<br />
BIZimpact se financira iz CARDS<br />
programa Europske unije, a ukupna mu<br />
je vrijednost 1,3 milijuna eura. Glavni<br />
je cilj projekta poboljšati informiranost<br />
hrvatske poslovne zajednice – prije<br />
svega, malih i srednjih poduzetnika i<br />
obrtnika, o učinku koji će pristup Europskoj<br />
uniji imati na tvrtke i promjenama<br />
u zakonima i propisima u <strong>broj</strong>nim<br />
ključnim područjima.<br />
Uz Ministarstvo gospodarstva, rada<br />
i poduzetništva, glavni partneri projekta<br />
su <strong>Hrvatska</strong> gospodarska <strong>komora</strong><br />
(HGK), <strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong><br />
(HOK), <strong>Hrvatska</strong> udruga poslodavaca<br />
(HUP) i <strong>Hrvatska</strong> agencija za malo<br />
gospodarstvo (HAMAG).<br />
Državna tajnica u Ministarstvu<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva,<br />
Tajana Kesić Šapić, izjavila je da je<br />
BIZimpact pridonio razvoju odnosa<br />
između Ministarstva i poslovne zajednice:<br />
»Informativni seminari, publikacije<br />
i radionice pomogli su pružiti<br />
informacije malim poduzetnicima kojima<br />
su one i najpotrebnije. Distribuirano<br />
je više od 160.000 mini vodiča.<br />
Posebno je značajno naglasiti da je<br />
RH<br />
Najava projekta IPA<br />
komponenta III c<br />
Promoviranje<br />
i pružanje<br />
savjetodavnih usluga<br />
malim i srednjim<br />
poduzetnicima<br />
Opći cilj projekta je povećanje konkurentnosti<br />
hrvatskih malih i srednjih<br />
poduzetnika. Svrha projekta je poboljšanje<br />
kvalitete i raspoloživosti usluga<br />
pružanja potpore u poslovanju malim<br />
i srednjim poduzetnicima putem promoviranja<br />
izravnih konzultantskih i savjetodavnih<br />
usluga s posebnom usmjerenošću<br />
na regije RH koje zaostaju u<br />
razvoju. Savjetodavne usluge će se<br />
pružati u područjima poput osiguranja<br />
kvalitete, marketinga i razvoja proizvoda.<br />
No, opseg savjetodavnih usluga<br />
www.hok.hr<br />
Državna tajnica Tajana Kesić Šapić dala je završnu ocjenu projekta<br />
projekt bio aktivan u svim hrvatskim<br />
regijama. Rezultati istraživanja pokazuju<br />
da se znanje malih poduzetnika<br />
o područjima koje obuhvaća projekt<br />
BIZimpact značajno poboljšalo. To je<br />
dobar početak te će Ministarstvo i naši<br />
partneri će i dalje surađivati kako bi<br />
se ova aktivnost nastavila i u budućnosti.«<br />
Lino Molteni, voditelj projekata iz<br />
Delegacije Europske komisije u RH,<br />
naglasio je da EU pruža snažnu podršku<br />
malim i srednjim poduzetnicima<br />
koji su pokretači rasta tijekom teških<br />
Sve aktivnosti projekta BIZimpact (informiranje, procjena učinaka,<br />
istraživanja i komunikacija) bile su usmjerene na pružanje informacija u<br />
osam područja koja su važna hrvatskim tvrtkama i u kojima je došlo do<br />
znatnih promjena:<br />
Državne potpore<br />
Javna nabava<br />
Norme za industrijske<br />
proizvode<br />
Prava intelektualnog vlasništva<br />
Mini vodiči obuhvaćaju sva zakonska<br />
područja (područja zaštite tržišnog<br />
natjecanja i državnih potpora objedinjena<br />
su u jednom vodiču).<br />
Obuhvaćaju ključne informacije koje<br />
su potrebne malim i srednjim poduzetnicima,<br />
kao što su: zakoni i norme u<br />
Europskoj uniji i Hrvatskoj, te najvažnije<br />
informacije o samim zakonskim<br />
područjima.<br />
Isto tako, navode relevantne izvore<br />
informacija.<br />
VIJESTI<br />
moći će se proširivati tijekom provedbe<br />
ugovora na temelju procjene potreba<br />
malih i srednjih poduzeća.<br />
Natječaj za projekt bit će objavljen u<br />
prosincu 2009.<br />
Ukupni budžet za projekt iznosi<br />
3.030.000 EUR.<br />
Web stranica: http://www.safu.hr/hr/<br />
natjecaji/pregled/251/promoviranje-ipruzanje-savjetodavnih-usluga-malimi-srednjim-poduzetnicima<br />
IPA komponenta III c<br />
Shema dodjele<br />
bespovratne pomoći<br />
iz investicijskog fonda<br />
za znanost i inovacije<br />
Središnja agencija za financiranje i<br />
ugovaranje raspisuje natječaj za podnošenje<br />
projektnih prijedloga koji će<br />
dati doprinos održivom regionalnom<br />
razvoju i industrijskoj konkurentnosti<br />
gospodarskih uvjeta, te s tim u cilju,<br />
EU poduzima niz praktičnih koraka,<br />
kao što je i novi europski Zakon o malom<br />
gospodarstvu. »Uz projekt BIZimpact,<br />
Europska unija provodila je i dalje<br />
provodi mjere koje će pomoći malim<br />
hrvatskim poduzetnicima«, izjavio je.<br />
»Uistinu je pohvalno da je <strong>Hrvatska</strong> aktivno<br />
sudjelovala u prvom europskom<br />
tjednu malog i srednjeg poduzetništva u<br />
svibnju ove godine. Europska će unija i<br />
dalje pružati potporu Hrvatskoj i njenoj<br />
poslovnoj zajednici u procesu pripreme<br />
za ulazak u EU i nakon toga«.<br />
Sigurnost hrane i norme za<br />
poljoprivredne proizvode<br />
Zaštita okoliša<br />
Zaštita potrošača<br />
Zaštita tržišnog natjecanja<br />
Mini vodiči dostupni su na<br />
www.hok.hr/cro/publikacije i na<br />
www.bizimpact.hr<br />
EU<br />
sektora s dodatnom vrijednošću za gospodarstvo<br />
koji će pružiti potporu malom<br />
i srednjem poduzetništvu temeljenom<br />
na znanju putem davanja potpore<br />
javnom sektoru istraživanja i razvoja,<br />
uz financijsku pomoć iz Operativnog<br />
programa za regionalnu konkurentnost<br />
2007.-2009. iz pomoći Zajednice unutar<br />
okvira IPA komponente Regionalni<br />
razvoj u RH. Radi se o bespovratnim<br />
sredstvima. Više informacija na web<br />
stranici SAFU-a www.safu.hr.<br />
Novi natječaj<br />
IPA projekti Jadranska<br />
regija – međugranična<br />
suradnja<br />
Rok za prijavu projekta je 29. 10.<br />
2009. Sva natječajna dokumentacija<br />
nalazi se na web stranici<br />
http://www.adriaticipacbc.org/index.asp?page=home
CEHOVI<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009.<br />
<br />
Okrugli stol o trgovini<br />
Konkurentnost najveći<br />
problem malih trgovaca<br />
Stanje u maloj<br />
trgovini je teško,<br />
opstat će oni<br />
najžilaviji, koji su<br />
spremni razvijati se i<br />
povezivati, istaknuto<br />
je na skupu<br />
Snježana Tomić<br />
Ovogodišnji okrugli stol je pred<br />
više od 150 sudionika otvorio<br />
predsjednik HOK-a Mato Topić,<br />
s nadom da je trenutačna gospodarska<br />
kriza, koja nije jedini razlog padu<br />
prometa u trgovini, prolaznog karaktera<br />
i da se zajedničkim snagama može<br />
pronaći izlaz iz nje.<br />
Stanje u maloj trgovini je teško, opstat<br />
će oni najžilaviji, koji su spremni razvijati<br />
se i povezivati, istaknuto je na skupu.<br />
I profesor zagrebačkog Ekonomskog<br />
fakulteta Nikola Knego ističe kako je<br />
situacija malih trgovaca obrtnika izu-<br />
Smanjenje naknada<br />
za obrtnike<br />
Predstavnici<br />
HOK-a i HDS ZAMP-a<br />
na sastanku održanom<br />
18. rujna raspravljali su<br />
o ranije dostavljenim<br />
prijedlozima HOK-a za<br />
izmjenu Općeg ugovora<br />
o uvjetima za javno<br />
korištenje glazbe između<br />
HDS ZAMP-a i HOK-a<br />
Prijedlozi HOK-a su: smanjenje vrijednosti,<br />
povećanje popusta kod<br />
unaprijed prijavljenih događanja<br />
(Nova godina, maškare i sl.), isključiti<br />
iz naplate obiteljska događanja, vjenčanja,<br />
krstitke i sl., manji automatski porast<br />
cijena nakon godinu dana (promjena do-<br />
Predsjednik HOK-a Mato Topić otvorio je okrugli stol<br />
zetno teška i bit će još i teža, odnosno<br />
malih će trgovaca obrtnika biti sve<br />
manje. Da su okrupnjeni i povezani,<br />
predstavljali bi snagu, kazao je Knego<br />
dodajući kako iskustva razvijene<br />
Europe pokazuju da promet ne pada u<br />
Predsjednik Ceha trgovine Hrvatske<br />
obrtničke komore Boris Vukelić<br />
kazao je kako mala trgovina<br />
ove godine ubrzano gubi pozicije,<br />
što je i očekivano. Radi se o sinergiji<br />
krize, pada kupovne moći, a i<br />
ograničenje radnog vremena imalo<br />
je posljedice na malu trgovinu,<br />
pojasnio je. U <strong>broj</strong>kama to znači da<br />
je ove godine izgubljen 1.621 trgovački<br />
obrt te ugašeno 3.500 radnih<br />
mjesta. – Realno nije za očekivati<br />
poboljšanje stanja, u tijeku je ‘čistilište’,<br />
opstat će samo oni koji su<br />
spremni razvijati se, ulagati – kazao<br />
je Vukelić. Istaknuo je da ukoliko<br />
Vlada poduzme odgovarajuće mjere,<br />
prije svega u domeni uređivanja<br />
sive trgovine, te ukoliko omogući<br />
reprogramiranje dugova, onda situacija<br />
neće biti tako loša.<br />
Siva ekonomija čini 30 posto u<br />
ukupnom gospodarstvu, a u trgovini<br />
i više od 40 posto, dok u razvijenim<br />
zemljama taj postotak nije viši<br />
od 2 do 3 posto, kazao je Vukelić.<br />
Napomenuo je i kako je uvođenje<br />
kriznog poreza, prema prvim procjenama,<br />
smanjilo potrošnju hrvatskih<br />
građana za nekih dva posto.<br />
Prema iznesenim podacima, u Hrvatskoj<br />
trenutno ima 15.780 trgovaca<br />
obrtnika, a krajem 2007. ih je bilo<br />
17.860.<br />
zamp – pregovori za novi ugovor<br />
sadašnjeg ključa povećanja, koji je bio<br />
prema promjeni potrošačkih cijena i bruto<br />
plaća). Tema pregovora je i promjena<br />
kriterija koja se odnosi na male poslovne<br />
prostore te za ugostiteljske objekte kojima<br />
se naknada povećala po primjeni sada<br />
važećeg ugovora (rad do 21 sat). Traži se i<br />
ukidanje minimalne naknade te uvođenje<br />
naplate preko izvođača, kada je u pitanju<br />
živa glazba. Tijekom sastanka dodatno je<br />
predložena i promjena ključa naplate prema<br />
postotku od prihoda, a raspravljalo se<br />
i o načinima rješavanja dugovanja pojedinih<br />
korisnika. Tema pregovora bit će i<br />
problematika zapisnika ZAMP-a, potpisivanje<br />
(da/ne) od strane korisnika glazbe<br />
te lokacija gdje se piše zapisnik.<br />
Na sljedećem sastanku, koji se treba<br />
ubrzo održati, HDS-ZAMP će dati prijedloge<br />
novih opcija za Ugovor, koji bi<br />
trebao stupiti na snagu 1. siječnja 2010.<br />
godine. Podsjetimo, Opći ugovor o uvjetima<br />
za javno korištenje glazbe potpisan<br />
je 31. listopada 2006. godine<br />
između Hrvatskog društva<br />
skladetalja – Zaštita autorskih<br />
muzičkih prava (HDS ZAMP)<br />
i Hrvatske obrtničke komore.<br />
Krajem lipnja ove godine, kao<br />
jedna od mjera iz Akcijskog<br />
plana za turizam za ovu godinu,<br />
potpisan je Aneks Ugovora,<br />
kojim se hotelijerima i<br />
ugostiteljima za preostali dio<br />
ove godine naknada za autorska<br />
muzička prava (ZAMP)<br />
smanjuje za 10 posto.<br />
I. Š., S. T.<br />
velikim formatima trgovina, u super i<br />
hipermarketima na periferijama gradova.<br />
Mali trgovci su ti koji trpe, a razlog<br />
tome su između ostaloga cijene, jer se<br />
u malim dućanima kupuje uglavnom<br />
kada se mora.<br />
Nils Busch-Petersen, glavni direktor<br />
Udruge trgovaca u njemačkoj pokrajini<br />
Berlin–Brandenburg, u svom je<br />
izlaganju naglasio kako je stagnacija<br />
maloprodaje dio općih tendencija na<br />
suvremenom tržištu. Pad maloprodajnog<br />
prometa, manji <strong>broj</strong> zaposlenih uz<br />
istovremeno povećanje prodajnih površina,<br />
tri su značajke koje obilježavaju<br />
suvremenu trgovinu na malo, rekao je<br />
Busch-Petersen. To je postignuto kroz<br />
dobru organiziranost malih trgovaca,<br />
kako na razini pokrajine, tako i na<br />
državnoj te na razini Europske unije,<br />
kazao je Busch-Petersen i zaključio da<br />
je povezivanje u udruge nužno kako bi<br />
zaštitili svoje interese i ostvarili snažnije<br />
pozicije prema političkim instancama<br />
i dobavljačima.<br />
Otvoriti nove marketinške<br />
mogućnosti<br />
Odbor HOK-a za obrte s tradicijom<br />
i umjetničke obrte na svojoj je 9.<br />
sjednici 24. rujna razmatrao nove zahtjeve<br />
za odobrenje izlaska stručnih<br />
komisija u pregled radionica na terenu.<br />
Također, razmatrala se i mogućnost<br />
korištenja vlastitog znaka (na proizvodu<br />
ili ambalaži) u smislu aplikacije na<br />
konkretnom proizvodu, npr. kao reljef<br />
na kožnom proizvodu, koji nije u obliku<br />
standardnog privjeska ili naljepnice.<br />
Članove Odbora zanimalo je i po<br />
kojim kriterijima bi se mogli priznavati<br />
prehrambeni obrtnički proizvodi kao<br />
obrti s tradicijom, no zaključeno je da<br />
je svaki takav slučaj individualan.<br />
Odbor se posebno pozabavio prijedlozima<br />
budućih marketinških aktivno-<br />
www.hok.hr<br />
Ivan-Damir Anić, viši znanstveni<br />
savjetnik s Ekonomskog instituta u<br />
Zagrebu, govorio je na skupu o potrebi<br />
jače specijalizacije male trgovine u<br />
uvjetima jake konkurentnosti velikih<br />
trgovačkih lanaca. Opstanak male trgovine<br />
po njemu nije samo u udruživanju<br />
i postizanju boljih uvjeta nabave.<br />
Udruživanje je poželjno, smatra,<br />
ali nije ključno. Mala trgovina u današnjim<br />
uvjetima, smatra Anić, mora<br />
pridobiti i zadržati kupca, poraditi<br />
na dodatnoj edukaciji, pronaći nove,<br />
male tržišne niše u kojima može biti<br />
konkurentna velikima i ponuditi drugačiji<br />
asortiman od onoga koji nude<br />
veliki trgovci.<br />
U raspravi je istaknuto da recepta za<br />
jednostavan izlazak iz teškog položaja<br />
u kojem se nalazi mala trgovina nema,<br />
no orijentacija na lojalnog kupca, bolja<br />
povezanost malih trgovaca u interesne<br />
grupe, te kvalitetnija izobrazba kadrova<br />
put je kojim bi mali trgovci u Hrvatskoj<br />
trebali ići.<br />
TRADICIJSKI I UMJETNIČKI OBRTI<br />
sti vezanih uz promociju projekta tradicijskih<br />
odnosno umjetničkih obrta.<br />
Članovi odbora smatraju da su<br />
tradicijski i umjetnički obrti malo zastupljeni<br />
u medijima, uključujući nacionalne<br />
televizije. Stoga će se tražiti<br />
od Programskog vijeća HTV-a, i od<br />
drugih televizija populariziranje tradicijskih<br />
odnosno umjetničkih obrta,<br />
ali i korištenje drugih promotivnih i<br />
marketinških kanala poput lokalnih<br />
medija i web-stranica kakve o tradicijskim,<br />
umjetničkim, izvornim ili sl.<br />
proizvodima imaju druge komore.<br />
Više o mogućnosti dobivanja znaka<br />
tradicijskog, odnosno umjetničkog<br />
obrta pročitajte na www.hok.hr/cehovi<br />
N. K.<br />
BOL, 9. I 10.<br />
STUDENOG 2009.<br />
22. kongres<br />
ugostitelja<br />
i turističkih<br />
djelatnika<br />
Kongres će se održati 9. i 10.<br />
studenog 2009. godine u Bolu<br />
na otoku Braču. Domaćin ovogodišnjeg<br />
Kongresa je Obrtnička<br />
<strong>komora</strong> Splitsko-dalmatinske županije.<br />
Na Kongresu se očekuje više<br />
od 400 ugostitelja, predstavnika<br />
znanstvenih institucija i ustanova,<br />
predstavnika županijskih obrtničkih<br />
<strong>komora</strong>, kao i dužnosnika<br />
Hrvatske obrtničke komore. Očekuje<br />
se i nazočnost predstavnika<br />
nekoliko ministarstava, saborskih<br />
zastupnika, županijskih čelnika te<br />
drugih uglednih gostiju.<br />
Za vrijeme Kongresa održat će<br />
se tradicionalna Gastro izložba<br />
ugostitelja domaćina Kongresa.<br />
Za sve informacije, molimo Vas<br />
da se obratite u Hrvatsku obrtničku<br />
komoru na tel. 01 4806-631, ili<br />
e-mailom kresimir.tomic@hok.hr,<br />
Krešimir Tomić.<br />
Pozivamo Vas i ove godine da<br />
se odazovete te prisustvujete u<br />
velikom <strong>broj</strong>u.<br />
Novi Pravilnik o<br />
tehničkim uvjetima<br />
Novi Pravilnik o tehničkim<br />
uvjetima vozila u prometu na<br />
cestama objavljen je u Narodnim<br />
novinama 29. lipnja (NN 74/09),<br />
a stupio je na snagu 30 dana od<br />
dana objave u »Narodnim novinama«.<br />
Ovim Pravilnikom propisuju se<br />
tehničke kategorije vozila, dimenzije<br />
i mase, osovinska opterećenja,<br />
uređaji i oprema koje moraju<br />
imati motorna i priključna vozila<br />
i uvjeti kojima moraju udovoljavati<br />
uređaji i oprema motornih i<br />
priključnih vozila u prometu na<br />
cestama.<br />
Danom stupanja na snagu<br />
ovog Pravilnika prestaje važiti Pravilnik<br />
o tehničkim uvjetima vozila<br />
u prometu na cestama (»Narodne<br />
<strong>novine</strong>«, br. 92/05 i 42/08).<br />
M. J.<br />
PRIJEVOZ OPASNIH<br />
TVARI<br />
Pravilnik o<br />
stručnom<br />
osposobljavanju<br />
vozača<br />
Pravilnik o stručnom osposobljavanju<br />
vozača vozila za prijevoz<br />
opasnih tvari u cestovnom<br />
prometu objavljen je 4. kolovoza<br />
2009. u »Narodnim novinama«<br />
(NN 96/09) i stupio je na snagu<br />
osmog dana od dana objave u<br />
»Narodnim novinama«.<br />
Ovim Pravilnikom propisuje<br />
se način, program, provedba i<br />
provjera stručne osposobljenosti<br />
vozača vozila za prijevoz opasnih<br />
tvari u cestovnom prometu<br />
te obliku, sadržaju, roku važenja,<br />
načinu i postupku izdavanja uvjerenja<br />
o položenom ispitu.<br />
Danom stupanja na snagu<br />
ovog Pravilnika prestaje važiti<br />
Pravilnik o stručnom osposobljavanju<br />
vozača motornih vozila za<br />
prijevoz opasnih tvari i osoba<br />
koje sudjeluju u prijevozu opasnih<br />
tvari (»Narodne <strong>novine</strong>«, br.<br />
24/95).<br />
M. J.
Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009. CEHOVI<br />
CEH RIBARA<br />
14. susret ribara<br />
u Jakišnici na<br />
Pagu<br />
Dolazak sudionika na skup<br />
predviđen je 29. listopada predvečer,<br />
radni dio skupa je 30. listopada,<br />
dok će 31. listopada biti<br />
rasprava o zaključcima i njihova<br />
objava.<br />
Na 14. susretu ribara raspravljat<br />
će se o aktualnim temama<br />
ribarstva, među kojima su: Stanje<br />
i perspektive razvoja hrvatskog<br />
ribarstva; Aktualni trenutak hrvatskog<br />
ribarstva; Ribarska iskustva<br />
u praksi; Pelagijski ribolov;<br />
Koćarski ribolov; Ribolov malim<br />
ribolovnim alatima; Školjkarstvo<br />
– sakupljanje i uzgoj; Znanstvena<br />
tema; Ribarstvo u Ličko-senjskoj<br />
županiji; Aktualni trenutak u<br />
marikulturi; Praktična iskustva u<br />
izgradnji broda kroz Model financiranja<br />
obnove i modernizacije<br />
ribolovne flote; Policijski nadzor<br />
i ribarska inspekcija na moru;<br />
Obalna straža u funkciji zaštite<br />
interesa Republike Hrvatske na<br />
moru, s posebnim težištem na ribarstvo;<br />
Strategija razvoja održivog<br />
ribarstva u Hrvatskoj; Ustroj i<br />
funkcioniranje veletržnica ribom<br />
u Hrvatskoj. Program skupa bit će<br />
uskoro objavljen na www.hok.hr.<br />
S. Tomić<br />
MALI BRODARI<br />
Potpisani ugovori o potpori za<br />
male brodare<br />
Matija Justament<br />
Državni tajnik za more Branko<br />
Bačić potpisao je 21. rujna<br />
2009. u Splitu ugovore s predstavnicima<br />
malih brodara o potpori<br />
gradnje trupa dvanaest plovila u iznosu<br />
od oko 2,9 milijuna kuna i za rekonstrukciju<br />
dvaju plovila u iznosu od oko<br />
331 tisuću kuna, što ukupno za obnovu<br />
putničke i izletničke flote iznosi oko<br />
3,2 milijuna kuna.<br />
Potpore za gradnju trupa brodova,<br />
jahte i brodice dobilo je šest obrta, a za<br />
rekonstrukciju broda i brodice dobio je<br />
jedan obrt. Potpore su dane u visini od<br />
10% vrijednosti gradnje trupa plovila i<br />
10% vrijednosti rekonstrukcije plovila.<br />
Potpore su dodijeljene na temelju<br />
Poziva Ministarstva mora, prometa i<br />
infrastrukture za javno prikupljanje ponuda<br />
za dodjelu potpora iz Državnog<br />
proračuna Republike Hrvatske za 2009.<br />
koji je bio objavljen u travnju 2009.<br />
Potpore su dodijeljene<br />
na temelju Poziva<br />
Ministarstva<br />
mora, prometa i<br />
infrastrukture za<br />
javno prikupljanje<br />
ponuda za dodjelu<br />
potpora iz Državnog<br />
proračuna Republike<br />
Hrvatske za 2009.<br />
koji je bio objavljen u<br />
travnju 2009.<br />
Predsjednik Sekcije brodara Hrvatske<br />
obrtničke komore Valter Grubica<br />
aktivno je sudjelovao na više sastanaka<br />
Stručnog povjerenstva za pripremu<br />
i provedbu postupka dodjele potpora<br />
javnim prikupljanjem ponuda kroz<br />
Program izgradnje i rekonstrukcije<br />
putničke i izletničke flote za potrebe<br />
hrvatskih privatnih brodara – malih<br />
poduzetnika u 2009. godini koji su<br />
održani u Ministarstvu mora, prometa<br />
i infrastrukture.<br />
Riječ je o potporama koje se dodjeljuju<br />
petu godinu za redom, na temelju<br />
programa obnove putničke i izletničke<br />
flote za potrebe hrvatskih privatnih<br />
brodara – malih poduzetnika. Kako je<br />
istaknuo od 2005. do 2008. godine,<br />
ukupno je po ovom programu izgrađeno<br />
trideset i tri plovila, a rekonstruirano<br />
je šesnaest plovila, koje je Ministarstvo<br />
mora, prometa i infrastrukture poduprlo<br />
sa gotovo 12 milijuna kuna.<br />
Uzimajući u obzir podatak da je 405<br />
brodova, kapaciteta 5000 putnika, u<br />
vlasništvu 336 malih brodara, ovaj podatak<br />
pridonosi raznolikosti turističke<br />
ponude, povećanju sigurnosti plovidbe,<br />
zaštiti morskog okoliša i otvaranju novih<br />
radnih mjesta, naglasio je Bačić.<br />
Državni tajnik najavio je skoro donošenje<br />
novog zakona o pomorskom<br />
dobru i morskim lukama, kojim će se<br />
ukinuti koncesijska odobrenja koja su<br />
opterećivala troškove malih brodara.<br />
Također, rekao je da će se nedostatak<br />
vezova za izletničku i putničku flotu<br />
rješavati dogradnjom luka sa lučkim<br />
upravama. Najavio je da će se malim<br />
brodarima i ove godine isplatiti državne<br />
subvencije za gorivo, kao razlika između<br />
tržišne i cijene plavog dizela.<br />
CEH RIBARA<br />
Primjedbe na<br />
Nacrt Zakona o<br />
ribarstvu uputiti<br />
u Ministarstvo<br />
Na 22. sjednici Ceha za ribarstvo<br />
i akvakulturu HOK-a, sudjelovao<br />
je i državni tajnik za ribarstvo<br />
u Ministarstvu poljoprivrede,<br />
ribarstva i ruralnog razvoja Tonči<br />
Božanić.<br />
Nakon verifikacije zapisnika s<br />
21. (telefonske) sjednice održane<br />
10. srpnja, okupljeni su raspravljali<br />
o Nacrtu prijedloga o morskom<br />
ribarstvu. Državnom tajniku<br />
Božaniću upućeni su <strong>broj</strong>ni<br />
upiti na sadržaj Nacrta Zakona.<br />
Božanić je ustvrdio kako Zakon<br />
nije diskriminirajući, već dopušta<br />
donošenje podataka koji reguliraju<br />
ribolov.<br />
Ribarima je preporučio da razmotre<br />
sve prijedloge pristigle iz<br />
županija i zauzmu zajednički stav<br />
oko sadržaja Zakona za što imaju<br />
još dvadesetak dana.<br />
Nakon rasprave o Nacrtu prijedloga<br />
Zakona o strukturnoj potpori<br />
i uređenju tržišta u ribarstvu članovi<br />
Ceha razmotrili su i Očitovanje<br />
Uprave MPRR i Ravnateljstva<br />
policije MUP-a na prigovor HOK-a<br />
prema MPRR i MUP-u. Na sjednici<br />
je izviješteno i o dosadašnjim pripremama<br />
i organizaciji za skorašnji<br />
14. susret ribara.<br />
D. Mihić<br />
PRIJEVOZNICI<br />
Što je prijevoz za<br />
vlastite potrebe<br />
Matija Justament<br />
Prijevoz za vlastite potrebe je prijevoz<br />
osoba ili tereta koji bez naknade<br />
obavljaju pravne ili fizičke osobe<br />
radi zadovoljavanja proizvodnih ili<br />
uslužnih potreba u okviru svojih djelatnosti.<br />
Način i uvjeti za obavljanje prijevoza<br />
za vlastite potrebe propisani su<br />
Zakonom o prijevozu u cestovnom<br />
prometu (NN 63/08., <strong>111</strong>/06., 151/05.,<br />
48/05. i 178/04.).<br />
Pravne ili fizičke osobe koje obavljaju<br />
prijevoze za vlastite potrebe prije<br />
početka obavljanja prijevoza dužne su<br />
se prijaviti kod izdavatelja licencije<br />
(licencije za međunarodni prijevoz<br />
– Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture,<br />
licencije za unutarnji prijevoz<br />
– Ured državne uprave u županiji,<br />
odnosno upravno tijelo grada Zagreba<br />
nadležno za poslove prometa), koji<br />
ih upisuje u evidenciju prijevoznika<br />
za vlastite potrebe, osim za prijevoz<br />
tereta vozilima ili skupom vozila čija<br />
najveća dopuštena masa ne prelazi<br />
3.500 kg.<br />
Prijevozi za vlastite potrebe mogu se<br />
obavljati samo na osnovi potvrde o prijavi<br />
prijevoza za vlastite potrebe koju<br />
izdaje izdavatelj licencije.<br />
Potvrda se izdaje na pisani zahtjev<br />
pravne ili fizičke osobe koja obavlja<br />
prijevoz za vlastite potrebe u kojoj<br />
treba navesti: vrstu prijevoza, <strong>broj</strong><br />
vozila kojima će obavljati prijevoz,<br />
podatke o <strong>broj</strong>u prikolica i potvrdu<br />
o zaposlenom vozaču za vozila čija<br />
najveća dopuštena masa ne prelazi<br />
3.500 kg.<br />
Vozila kojima se obavljaju prijevozi<br />
za vlastite potrebe moraju biti<br />
označena i opremljena sukladno Pravilniku<br />
o posebnim uvjetima za vozila<br />
kojima se obavlja javni cestovni<br />
prijevoz i prijevoz za vlastite potrebe<br />
(NN 102/07. i 120/05.). Potvrdu o ispunjavanju<br />
posebnih uvjeta za vozila,<br />
izdaje stanica za tehnički pregled vozila<br />
pri redovnom tehničkom pregledu<br />
vozila.<br />
Za nova vozila potvrda se izdaje pri<br />
prvom preventivnom pregledu vozila.<br />
Potvrda se izdaje za vozilo (osobni<br />
automobil, autobus, teretni automobil i<br />
priključno vozilo) zasebno.<br />
www.hok.hr<br />
CEH PRIJEVOZNIKA<br />
Popust na plaćanje<br />
cestarine<br />
Hrvatski cestovni prijevoznici moći će ostvariti<br />
20% jeftiniju cestarinu tijekom cijele godine,<br />
a ne više samo u razdoblju od 15. rujna<br />
tekuće do 1. lipnja sljedeće godine, kako je to<br />
bilo dosad<br />
Vlada RH je na sjednici održanoj 3. rujna 2009. na cijelu godinu produljila<br />
popust od 20 posto koji su na autocestama vozila III. i IV. skupine do<br />
sada ostvarivala samo izvan turističke sezone, između 1. rujna i 1. lipnja.<br />
Hrvatski cestovni prijevoznici moći će ostvariti 20% jeftiniju cestarinu<br />
tijekom cijele godine, a ne više samo u razdoblju od 15. rujna tekuće do 1.<br />
lipnja sljedeće godine, kako je to bilo dosad. Također, dobit će dodatne cjelogodišnje<br />
popuste ukoliko posjeduju vozila koja manje onečišćuju okoliš.<br />
Odluka dopušta da se ENC »postpaid« načinom plaćanja za određeno vozilo<br />
III. i IV. skupine (registracijska oznaka) preko kreditnih kartica uz popust<br />
20% uvede tijekom cijele godine. Trenutno Hrvatske autoceste d.o.o. i<br />
Autocesta Rijeka-Zagreb d.d. odobravaju popust od 20% u razdoblju od 15.<br />
rujna tekuće do 1. lipnja sljedeće godine za III. i IV. skupinu vozila putem<br />
ENC-a na registraciju, uz plaćanje trajnim nalogom kreditnom karticom.<br />
Kao dodatni stimulativni model popusta na plaćanje cestarine Vlada je dala<br />
suglasnost HAC-u da dodatni cjelogodišnji popust po osnovi emisijskog razreda<br />
za vozila EURO 4 bude od 3% i dodatni popust za vozila EURO 5 od<br />
5%. Navedeni dodatni popusti određeni za cjelogodišnju primjenu po osnovi<br />
euro emisijskog razreda ostvaruju se pomoću ENC »postpaid« uređaja vezanog<br />
na određeno vozilo III. i IV. skupine (registracijsku oznaku) preko kreditnih<br />
kartica, a ujedno i stimuliraju smanjenje emisije ispušnih plinova te pridonose<br />
očuvanju ekologije sukladno normi ISO 14001:2004 prema kojoj su certificirane.<br />
Ministar prometa Božidar Kalmeta objasnio je da će se time promet teških<br />
vozila preusmjeriti na autoceste te zaštititi državne ceste i okoliš.
CEHOVI<br />
UMJETNIČKI OBRT DOMINIQUE JURIĆ<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009.<br />
<br />
Tradicija urbanog staklarskog obrta<br />
U djelatnosti Dominique Jurić riječ je o<br />
iznimno kvalitetnom umjetničkom radu,<br />
o radionici koja u najboljem smislu<br />
riječi nastavlja urbani staklarski obrt<br />
sudjelujući u toj tradiciji i dugim vlastitim<br />
trajanjem. Obrt Dominique Jurić nositelj<br />
je statusa i znaka Obrta s tradicijom,<br />
odnosno Umjetničkog obrta<br />
Fribourgu. Iste godine prošla je<br />
seminar u »Centre International<br />
du Vitrail« u Chartresu, na temu<br />
»Peinture sur verre, grisaille«.<br />
Dominique Jurić obogatila<br />
je ponudu radionice izradom<br />
vitraja za stambene i poslovne<br />
prostore, što je postao i prepoznatljiv<br />
proizvod Umjetničkog<br />
staklarskog ateliera »Staklić«, a<br />
tako je i ušao na hrvatsko tržište<br />
umjetnina.<br />
Riječ je o iznimno kvalitetnom<br />
umjetničkom radu, o radionici<br />
koja u najboljem smislu<br />
riječi nastavlja urbani staklarski<br />
obrt sudjelujući u toj tradiciji i<br />
dugim vlastitim trajanjem.<br />
Vitraji proizvedeni u ovoj<br />
radionici vrlo su zanimljive<br />
realizacije koje prelaze okvire<br />
uobičajene staklarske ponude<br />
i iz nje se izdvajaju izrazitom<br />
autorskom kreativnošću i invencijom.<br />
Dominique Jurić sudjelovala<br />
je na <strong>broj</strong>nim samostalnim<br />
i skupnim izložbama i<br />
umjetničkim kolonijama, a u<br />
više je navrata upisana i u Zlatnu<br />
knjigu hrvatskih poduzetnika<br />
i menadžera.<br />
Vitraj – detalj<br />
Dominique s ocem i suprugom<br />
Dominique Jurić rođena<br />
je 1964. godine u Zagrebu.<br />
Nakon mature u<br />
Obrazovnom centru za kulturu i<br />
umjetnost upisuje studij Povijesti<br />
umjetnosti i Etnologije na Filozofskom<br />
fakultetu u Zagrebu.<br />
Diplomirala je 1991. s temom<br />
»Privatna galerijska djelatnost<br />
sa posebnim osvrtom na grad<br />
Zagreb«, a nakon toga i na Akademiji<br />
likovnih umjetnosti u Zagrebu<br />
na Nastavničkom odjelu.<br />
Još je tijekom studija posebno<br />
njegovala tradicionalnu tehniku<br />
vitraja, a postala je jedina studentica<br />
koja je ovu tehniku odabrala<br />
za svoj diplomski rad. Dominique<br />
usavršuje svoje znanje<br />
i tehniku na studijskim putovanjima<br />
u Švicarsku i Francusku,<br />
a 1998. godine od oca preuzima<br />
obrtničku radionicu »Staklić«<br />
utemeljenu 1984. godine.<br />
Godine 1999. sudjelovala je u<br />
radu »3eme Forum international<br />
sur la conservation et la technologie<br />
du vitrail historique« u<br />
T-MOBILE MOBILE INTERNET<br />
PLA∆ENI OGLAS<br />
Stalna veza s morem informacija<br />
<br />
Usluga Mobile<br />
Internet dostupna<br />
je na cjelokupnom<br />
teritoriju Hrvatske,<br />
a T-Mobile 3G<br />
mreæom pokriva<br />
viπe od 70 posto<br />
populacije - najviπe<br />
meu svim<br />
mobilnim<br />
operatorima.<br />
koji su prepoznali kvalitetu T-Mobile<br />
mreæe te svoje komunikacijske potrebe<br />
predali u ruke najveÊeg i najpouzdanijeg<br />
mobilnog operatora.<br />
“UnatoË opÊem uvjerenju, jedrenje<br />
nije luksuz“, s osmjehom priËa Lazarin.<br />
„Naπi klijenti su obitelji, studenti, zaposlenici<br />
na team buildingu, turisti iz Europe<br />
koji na Jadran dolaze svojim automobilima.<br />
Vjerujte, poklonici luksuznog<br />
turizma imaju svoje jahte.“ Takoer istiËe<br />
da su s T-Mobileom gotovo od samih<br />
poËetaka.<br />
Mobile Internet - klju<br />
uspjenog poslovanja<br />
„T-Mobile Mobile Internet smo vidjeli<br />
kao priliku ne samo za poboljπanje komunikacije,<br />
nego i kao dodatnu uslugu<br />
koju moæemo nuditi svojim klijentima -<br />
prvi smo je u Hrvatskoj ponudili na svojim<br />
brodovima i tako klijentima<br />
omoguÊili povezanost u bilo kojem dijelu<br />
Hrvatske. Kad smo ovu uslugu osmislili<br />
T-Mobile je bio jedini koji je<br />
nudio kompletno rjeπenje, a i danas nastavljamo<br />
suradnju na realizaciji novih<br />
ideja“, nastavlja Lazarin.<br />
„More je moja velika ljubav, ono je zapisano<br />
u mom genetskom kodu. U<br />
obitelji je kroz generacije bilo puno pomoraca,<br />
moj djed je bio svjetioniËar i luËki<br />
kapetan, a barba jedriliËar. Ja nastavljam<br />
tradiciju povezanosti s morem. I Ëinim<br />
to u duhu vremena - uz potporu suvremenih<br />
tehnologija i T-Mobile Mobile Interneta“,<br />
zakljuËuje Lazarin.<br />
Eda mi je te 1996. -kada smo<br />
poËinjali s poslom - bio T-Mobile<br />
Mobile Internet!“, zapoËinje<br />
priËu Zlatko Lazarin, direktor tvrtke<br />
Adriatic Charter, najveÊeg iznajmljivaËa<br />
plovila u Hrvatskoj. Ova obiteljska tvrtka<br />
s bazom u Sukoπanu je, tijekom tih 13<br />
godina, preπla put od ureda s jednim fax<br />
ureajem i pisaÊim strojem do vodeÊe<br />
hrvatske charter tvrtke s viπe od stotinu<br />
vlastitih moderno opremljenih jedrilica<br />
i motornih plovila o kojima brine 30 djelatnika.<br />
Pravilo modernih pomoraca:<br />
nigdje bez tehnologije<br />
„Ponosan sam jer smo u relativno<br />
kratkom vremenu jako napredovali, a to<br />
zasigurno mogu zahvaliti predanom radu<br />
djelatnika, ali i usluzi Mobile Internet“,<br />
naglaπava Lazarin. Adriatic Charter jedan<br />
je od 2/3 uspjeπnih poslovnih korisnika<br />
Zlatko Lazarin: „Nastavljam obiteljsku tradiciju povezanosti s<br />
morem - i Ëinim to uz potporu suvremenih tehnologija”<br />
www.hok.hr<br />
<br />
T-Mobile Mobile<br />
Internet uvelike<br />
olakava poslovanje<br />
- omoguuje pristup<br />
informacijama onda<br />
kad vam najvie<br />
trebaju. A s<br />
dananjim tempom<br />
poslovanja brzina i<br />
pouzdanost mree<br />
su kljune, pogotovo<br />
elite li biti lider u<br />
svom podruju,<br />
kae Zlatko Lazarin,<br />
direktor tvrtke<br />
Adriatic Charter,<br />
najveeg<br />
iznajmljivaa plovila<br />
u Hrvatskoj.<br />
Brzina i pouzdanost
Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009.<br />
www.hok.hr
Obrtničke <strong>novine</strong> / veljača 2009.<br />
Županijska kronika<br />
<strong>broj</strong><br />
10<br />
Rujan<br />
2009.<br />
<br />
SLAVONSKI BROD<br />
Suradnja s flamanskim poduzetnicima<br />
Brodsko-posavski obrtnici pokrenuli suradnju<br />
sa srodnom asocijacijom iz EU<br />
Str. 11<br />
KRAPINA<br />
17. zagorski gospodarski zbor<br />
Velika manifestacija obrtništva i poduzetništva<br />
u srcu Zagorja<br />
Str. 13<br />
VIROVITICA<br />
Uručene povelje zahvalnosti<br />
Obrtnici dobili priznanja za dan<br />
Virovitičko-podravske županije<br />
Str. 18<br />
PETI MEĐUNARODNI SAJAM U ŠIBENIKU<br />
Šibenik u duhu i ruhu srednjeg vijeka<br />
Šibenske ulice trgovi i pjacete<br />
petu godinu za redom zasjale su<br />
u srednjovjekovnom duhu i ruhu.<br />
Šibenik su preplavili vitezovi<br />
i stražari, plemići i plemkinje,<br />
pjevači i plesači, kmetovi i<br />
običan puk, svi odjeveni u<br />
nošnje iz srednjeg vijeka. Njima<br />
su se pridružili <strong>broj</strong>ni obrtnici sa<br />
starim zanatima, kao i trgovci<br />
i slikari, koji su na mnogim<br />
mjestima nudili svoje proizvode<br />
Peti međunarodni sajam u srednjovjekovnom<br />
Šibeniku, u organizaciji<br />
Grada Šibenika, Turističke<br />
zajednice, Šibenske gradske<br />
straže i Udruženja obrtnika Šibenik,<br />
okupio je oko 500 sudionika, koji su<br />
od petka do nedjelje navečer priredili<br />
niz vrlo atraktivnih događanja. Svečanost<br />
otvaranja Sajma obznanili su<br />
plotuni topova sa šibenske rive. Pred<br />
katedralom svetog Jakova, u čast<br />
gradu Šibeniku, svoje tradicionalno<br />
bokeljsko kolo otplesala je Bokeljska<br />
NA OBRTNIČKOM BRUDETU<br />
U CRIKVENICI<br />
Brudet pojeden<br />
u rekordnom roku<br />
organizaciji Udruženja obrtnika Crikvenica »obrtnički«<br />
brudet u srijedu 2. rujna kuhalo je na Veloj Paladi<br />
U<br />
u Crikvenici dvanaest obrtničkih ekipa.<br />
Članovi sedam sekcija Udruženja obrtnika Crikvenica,<br />
predsjedništvo i tri ekipe obrtnika umirovljenika, kojima<br />
se pridružila i ekipa organizatora Ribarskog tjedna<br />
– TZ Grada Crikvenice, pojačana s gradonačelnikom,<br />
pokazali su zavidnu vještinu i volju u spremanju brudeta.<br />
Ukusni brudet pojeden je u rekordnom roku, a ubrzo<br />
se tražila i porcija više.<br />
Dobrovoljni prilozi sakupljeni od degustacije brudeta,<br />
Odlukom Upravnog odbora Udruženja namijenjeni su<br />
djeci s teškoćama u razvoju, a ovom je prilikom sakupljena<br />
svota od 3000 kuna.<br />
Pobjednici su na kraju bili svi sudionici ove humanitarne<br />
akcije, a osim punim tanjurom primorskog specijaliteta,<br />
nagrađeni su i priznanjem posjetitelja te odličnim<br />
raspoloženjem, začinjenim s puno dobrih vibracija, koje<br />
su se mogle osjetiti na svakom koraku.<br />
Dobre vibracije, dobra hrana i dobre namjere<br />
Obrtnici i umjetnici ponudili su svoje proizvode<br />
mornarica. Napad na dvorac izveli<br />
su Zelingradski vitezovi, kojima su<br />
se ove godine prvi put pridružili i vitezovi<br />
iz mađarskoga grada Erda. Na<br />
središnjem gradskom trgu Poljani trčala<br />
se dječja alka. Najatraktivnija je<br />
bila simulacija opsade grada s mora,<br />
koju je brzo i uspješno otklonila Šibenska<br />
gradska straža. Veliki <strong>broj</strong><br />
SURADNJA<br />
OBRTNIČKE<br />
KOMORE I<br />
ŽUPANIJE<br />
Robert Varga<br />
građana i sudionika Sajma, uz obilje<br />
morskih plodova, uživao je u pučkoj<br />
fešti, koju je u Docu, u najstarijem<br />
dijelu Šibenika, organizirala Sekcija<br />
ugostitelja Udruženja obrtnika Šibenik.<br />
Među 500 sudionika Sajma<br />
njih oko 300 došlo je iz Mađarske,<br />
Poljske, Njemačke, Slovenije i Crne<br />
Gore.<br />
Pedeset izlagača nastupilo<br />
je na obrtničkoj,<br />
tradicijskoj, turističkoj<br />
i gastronomskoj izložbi EKO<br />
ETNO JASKA, koja se odvijala<br />
u sklopu Jaskanskih<br />
vinskih svečanosti od 16.<br />
do 20. rujna na sajmištu i<br />
drugim lokacijama u Jastrebarskom.<br />
Jaskanske<br />
vinske svečanosti tradicionalna<br />
su degustacijskoprodajna<br />
izložba koja se<br />
održava sredinom rujna uz Jesenski<br />
zagrebački velesajam.<br />
Na izložbi sudjeluju poznati<br />
vinari i vinogradari plešivičkookićkog,<br />
krašićko-slavetićkog<br />
Jedinstvenom spletu boja, okusa, mirisa<br />
i dobrih emocija ovogodišnjeg<br />
Špancirfesta ove su se godine pridružili<br />
i međimurski proizvođači suvenira, vina,<br />
rakija i zdrave hrane. Naime, Međimurska<br />
županija je u suradnji s Obrtničkom komorom<br />
Međimurske županije organizirala nastup<br />
desetero izlagača, pa <strong>broj</strong>ni »špancireri«<br />
u deset dana trajanja manifestacije<br />
na zajedničkom prostoru imaju prilike vidjeti<br />
i okusiti voćne rakije OPG-a Petković,<br />
kupinovo vino OPG-a Korent i vino Udruge<br />
vinara Međimurja »Hortus Croatiae«.<br />
Dobre emocije<br />
na Špancirfestu<br />
www.hok.hr<br />
I ove godine Sajam u srednjovjekovnom<br />
Šibeniku zatvoren je<br />
7. modnom revijom Figurin, koju<br />
organiziraju Sekcija proizvodnih<br />
obrta i Sekcija frizera i kozmetičara<br />
Udruženja obrtnika Šibenik. Bilo je<br />
to još jedno vrlo uspješno predstavljanje<br />
šibenskih obrtnika kojima su<br />
se vrlo atraktivnim nastupom pridružili<br />
i učenici Srednje strukovne<br />
škole iz Šibenika. Kao posebnost<br />
ove modne revije svakako valja<br />
izdvojiti kolekciju srednjovjekovnih<br />
haljina i odora izrađenih u šibenskim<br />
obrtničkim radionicama. To<br />
srednjovjekovno ruho, čini se, postaje<br />
još jedan prepoznatljiv šibenski<br />
proizvod.<br />
Bogata EKO ETNO JASKA i Jaskanske vinske<br />
svečanosti<br />
N. Klapčić<br />
i svetojanskog<br />
vinogorja uz bogatu<br />
kulinarsku ponudu i prigodan<br />
kulturno-umjetnički program.<br />
Uz glazbeno-scenske nastupe<br />
kulturno-umjetničkih<br />
društava, ansambala i grupa<br />
Grad je ispunilo šarenilo odora iz srednjeg vijeka<br />
Tradicija i gastronomija u Jaski<br />
Posjetiteljima su predstavljeni ekološki<br />
proizvodi Udruge »Duga«, Društva za<br />
dinamičko-biološku proizvodnju »Duga<br />
plus« i obrta »Eco-natura«, te autohtoni<br />
međimurski suveniri: svetomarska čipka<br />
gospođe Nade Mance, lončarski proizvodi<br />
»Terakote« i minijature međimurske narodne<br />
nošnje iz obrta »Šik«, te najraznovrsniji<br />
suveniri obrta »B Unique«. Međimurski<br />
obrtnici-čuvari tradicije predstavljaju se<br />
i na samostalnim izložbenim prostorima.<br />
Šećući varaždinskom starogradskom jezgrom,<br />
možete kupiti i suvenire Keramike<br />
Vrbanec, te međimurske tradicionalne kolače<br />
iz Radionice kolača »Monika«, dok je<br />
s područja Jaske (KUD Desinec,<br />
KUD Sveta Jana, KUD<br />
Lipa Slavetić, KUD Cvetković,<br />
ansambl Status, Desinečki<br />
tamburaši, Gospodari tambura,<br />
Desinečki pajdaši i grupa<br />
Begini) i Samobora kao grada-partnera<br />
ove manifestacije<br />
– posjetitelje su zabavljali Toni<br />
Cetinski, Goran Karan i klapa<br />
Kampanel, Slavonski dukati<br />
Krunoslav Kićo Slabinac i ženski<br />
tamburaški ansambl Garavuše<br />
te Danijela Martinović.<br />
Pod velikim bijelim šatorom i<br />
izvan njega odvijao se bogat<br />
program – izložba je organizirana<br />
u prvom dijelu šatora, a<br />
za izlagače s područja Jastrebarskog<br />
– prostor, štandovi<br />
i dodatna oprema osigurana<br />
je besplatno. Tijekom Jaskanskih<br />
vinskih svečanosti održane<br />
su i enogastronomske<br />
prezentacije pod nazivom<br />
»Kultura stola«, biciklistička<br />
utrka Velika nagrada vinograda,<br />
susret vatrogasnih puhačkih<br />
orkestara RH te otvoreno<br />
natjecanje u pripremanju kotlovine<br />
KotloVINA show.<br />
Splet boja, okusa, mirisa i dobrih emocija<br />
u »Varaždinu na placu« na novoformiranom<br />
Zelenom trgu svoje proizvode ponudilo<br />
Lončarstvo »Magdalenić«. Kažu da je<br />
Špancirfest susret sa zaboravljenim, gdje<br />
se ljudi daju gradu, a grad daje ljudima.<br />
Naši su izlagači dostojnim prezentiranjem<br />
kraja »med Murom i Dravom« kroz svoje<br />
proizvode Špancirfestu poklonili i dio međimurske<br />
duše.
10 Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009.<br />
ŽUPANIJE<br />
XXI.<br />
I. ZAGREB<br />
ZAGREBAČKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK ZAGREB<br />
10000 ZAGREB<br />
Ilica 49/II<br />
Telefon:<br />
01/48 46 741<br />
Telefaks:<br />
01/48 46 615<br />
E-mail:<br />
ok.zagreb@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Ivan Obad<br />
Tajnik:<br />
Miran Šoić<br />
stranicu pripremiLA:<br />
Fedora Zoković<br />
OKZ I GRADSKA SKUPŠTINA<br />
Obrtnici razgovarali<br />
sa Borisom Špremom<br />
B. Šprem: »Osobno ću se<br />
angažirati i zajedno s ministrom<br />
pravosuđa, gospodinom<br />
Šimonovićem, nastojati što brže<br />
djelovati na realizaciji zakonskog<br />
okvira za neposrednu prodaju<br />
poslovnih prostora zakupnicima<br />
obrtnicima.«<br />
Prvi radni sastanak predstavnika<br />
Obrtničke komore Zagreb<br />
s Borisom Špremom, novim<br />
predsjednikom Gradske skupštine<br />
Grada Zagreba i njegovim suradnicima,<br />
održan je 8. rujna. Ivan Obad,<br />
predsjednik Obrtničke komore Zagreb<br />
upoznao je gospodina Šprema<br />
s ciljevima i zadacima OKZ, kao i<br />
o projektu Obrtnički centar. Boris<br />
Šprem je naglasio da projektu treba<br />
pristupiti s velikom ozbiljnošću zbog<br />
njegove izuzetne važnosti za budući<br />
razvoj obrtništva i malog poduzetništva<br />
kao i grada Zagreba. Predsjednik<br />
Obad i tajnik Miran Šoić informirali<br />
su gospodina Šprema o načinu financiranja<br />
projekta te istaknuli kako<br />
se radi o već prihvaćenom gradskom<br />
projektu u čijoj će realizaciji<br />
u značajnoj mjeri sudjelovati Grad<br />
Zagreb. Također je istaknuto da će<br />
izgradnja ovog obrtničkog centra<br />
biti jedan od najvažnijih obrtničkih<br />
projekata u posljednjih sto godina,<br />
od izgradnje Doma obrtnika na Trgu<br />
Zagrebački obrtnici s Borisom Špremom<br />
Mažuranića 1905. godine i Matice<br />
hrvatskih obrtnika u Ilici.<br />
Također je postignut dogovor u<br />
vezi prijedloga za sudjelovanje obrtnika<br />
u radnim grupama, komisijama<br />
i odborima Gradske Skupštine kada<br />
se radi o pitanjima obrtništva i malog<br />
poduzetništva, kao i sudjelovanje<br />
predsjednika OKZ na sjednicama<br />
Gradske skupštine. Predsjednik<br />
Šprem je pozvao obrtnike da sudjeluju<br />
u radnoj grupi za izradu novog<br />
Statuta Grada Zagreba te je obećao<br />
da će se založiti da obrtnici uđu u<br />
radna tijela za izradu Statuta već od<br />
proljeća 2010. godine.<br />
Prihvaćene su i primjedbe za potrebu<br />
bržeg osnivanja povjerenstava<br />
Grada, a posebno povjerenstva<br />
za poslovne prostore u vlasništvu<br />
Grada, koje se nije sastalo od svibnja<br />
2009. godine, što obrtnicima<br />
stvara velike poteškoće u radu.<br />
Predstavnici Obrtničke komore<br />
Zagreb predsjednika Šprema su<br />
upoznali i s gorućim problemom<br />
što hitnije potrebe prodaje poslovnih<br />
prostora u vlasništvu Grada<br />
Zagreba.<br />
– Osobno ću se angažirati i zajedno<br />
s ministrom pravosuđa, gospodinom<br />
Šimonovićem, nastojati<br />
što brže djelovati na realizaciji zakonskog<br />
okvira za neposrednu prodaju<br />
poslovnih prostora zakupnicima<br />
obrtnicima – rekao je Šprem.<br />
međunarodni obrtnički sajam u celju<br />
Nastup zagrebačkih<br />
obrtnika<br />
organizaciji Obrtničke komore<br />
Zagreb i Udruženja obrtni-<br />
U<br />
ka grada Zagreba obrtnici Zagreba<br />
i Zagrebačke županije posjetili<br />
su 42. međunarodni obrtnički sajam<br />
(MOS) u Celju, koji je održan<br />
od 9. do 16. rujna.<br />
Nastupilo je osam hrvatskih<br />
obrtnika od kojih pet novih, u organizaciji<br />
i pod pokroviteljstvom<br />
Hrvatske obrtničke komore, koja<br />
sufinancira 50 posto iznosa troškova<br />
izlaganja.<br />
Obrtnici različitih djelatnosti po<br />
četrnaesti put izlagali su na skup-<br />
noj izložbi HOK-a u paviljonu<br />
L1, na površini od 50 m 2 , a ove<br />
godine predstavili su umjetničke<br />
i industrijske, strojno obrađene<br />
odljevke od obojenih metala, metalne<br />
proizvode i proizvode od<br />
plastificiranog metala, prerađevine<br />
od plastičnih masa, proizvodnju<br />
i servisiranje automatskih i<br />
poluautomatskih strojeva za pakiranje<br />
i zamatanje, proizvode ručno<br />
izrađene i oslikane ukrasne,<br />
uporabne i umjetničke keramike<br />
i unikatnih suvenira, proizvode<br />
zlatnog i srebrnog nakita i drugo.<br />
Zagrebački obrtnici u Celju<br />
DUBROVNIK<br />
XIX.<br />
DUBROVAČKO-NERETVANSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK DUBROVAČKO-<br />
NERETVANSKE ŽUPANIJE<br />
20000 DUBROVNIK<br />
Široka 4/2<br />
Telefon:<br />
020/323 550<br />
Telefaks:<br />
020/323 560<br />
E-mail:<br />
ok.dubrovnik@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Svetan Pejić<br />
Tajnik:<br />
Nikola Kalafatović<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Nikola Kalafatović<br />
RAZGOVOR – PREDSJEDNIK UDRUŽENJA OBRTNIKA METKOVIĆ ANTE JAKIĆ<br />
Energičnije i aktivnije<br />
za interese obrtništva<br />
Ante Jakić<br />
• Kakvo je stanje u obrtništvu RH i<br />
sukladno tome u našoj županiji?<br />
– Stanje u kojem se nalazi hrvatska privreda<br />
i recesija direktno se odražava na<br />
stanje u obrtništvu. Stanje u Dubrovačkoneretvanskoj<br />
županiji nije bitno drugačije i<br />
odraz je općeg stanja. U ovakvim uvjetima<br />
teško je bilo što planirati, upuštati se u neke<br />
nove investicije i zapošljavati nove radnike.<br />
U ovim uvjetima treba znati preživjeti.<br />
• Koje su okolnosti dovele do ovakve<br />
situacije?<br />
– Jedan od razloga je vjerojatno svjetska<br />
ekonomska kriza koja je dijelom zahvatila<br />
i nas. Ali mislim da je tomu kumovala<br />
i Vladina loša ekonomska politika.<br />
Neki zakoni koji su doneseni naprečac,<br />
a pritom nije konzultirana struka, uzrokovali<br />
su drastičan pad prometa. Najsvježiji<br />
su primjeri nedavno doneseni zakoni o<br />
ograničavanju uporabe duhanskih pro-<br />
Jakić: »Veliki <strong>broj</strong> poduzeća<br />
i obrta ne mogu podmirivati<br />
svoje obveze prema radnicima,<br />
državi i dobavljačima.<br />
Prema statističkim podacima<br />
za prvo polugodište 2009. godine<br />
<strong>broj</strong> insolventnih obrtnika<br />
bio je 33.970 koji su dugovali<br />
više od 4,5 milijardi kuna, 3,9<br />
milijardi duga starije je od 360<br />
dana!«<br />
izvoda, uvođenje kriznog poreza i promjena<br />
odredbi zakona o PDV-u. Ako se<br />
izmjene tako važnih zakona donose na<br />
brzinu, ako se ne provede javna rasprava,<br />
nužno je da će posljedice primjene<br />
takvih zakona biti vrlo velike.<br />
Svakako da ima i loših poslovnih poteza<br />
pojedinih obrtnika, a nije zanemariva<br />
ni smanjena kupovna moć građanstva,<br />
čime neminovno dolazi do smanjenja<br />
prometa. Manji promet znači i manji dohodak<br />
obrtniku, znači manji PDV državi,<br />
ali i manju plaću zaposleniku. Stvara se<br />
zatvoreni krug od kojega nitko nema koristi<br />
i, što je najvažnije, nema mogućnosti<br />
privrednog rasta, otvaranja novih obrta<br />
niti novog zapošljavanja.<br />
• Što učiniti?<br />
– Upravni odbor Udruženja obrtnika<br />
Metković je raspravljao o ovoj temi<br />
i predložio određene mjere za boljitak<br />
obrtništva, a naša želja je da se takva rasprava<br />
potakne i u drugim udruženjima.<br />
Smanjivanje unutrašnjeg duga, brža naplata<br />
potraživanja i osiguravanje stabilnosti<br />
tržišta su bitni preduvjeti za izlazak<br />
iz trenutne krize. Ako bi ovakva situacija<br />
potrajala još neko vrijeme, nužno bi se<br />
ugasio velik <strong>broj</strong> obrta. Prije svega mislim<br />
na obrte koji pružaju usluge vezane<br />
za građevinarstvo i njima srodne. Manjak<br />
novca i kredita građanstvu, razlog<br />
je padu kupovne moći, stanovi i kuće se<br />
sve manje grade, pa tako i ti obrti imaju<br />
sve manje posla. Ovi obrti su u zadnjih<br />
nekoliko godina podosta investirali u<br />
opremu i zaposlili veliki <strong>broj</strong> radnika, a<br />
sada su suočeni s nedostatkom posla.<br />
Stari je problem siva ekonomija. Znamo<br />
da dosta ljudi dopunski radi takve poslove<br />
bez ikakvih obveza i prema državi i<br />
prema kvaliteti izvedenih radova.<br />
Osim toga, vlada bi trebala povući<br />
ili promijeniti zakone koji ograničavaju<br />
poduzetništvo i smanjuju promet roba i<br />
usluga. Potrebno je točno snimiti postojeće<br />
stanje, donijeti mjere koji će makar i<br />
kratkoročno podržati poslovne aktivnosti.<br />
Pravi primjer za takvo što su ugostitelji.<br />
Oni su pretrpjeli velike štete zbog loših i<br />
nedorečenih zakona.<br />
HOK bi trebao energično i aktivno sudjelovati<br />
u donošenju mjera koje bi dovele<br />
do bržeg oporavka. Trebamo naći<br />
načina da se izborimo za interese naših<br />
obrtnika. Na sjednicama Upravnih odbora<br />
svih Udruženja obrtnika i HOK-a<br />
trebamo neprestano razgovarati o ovoj<br />
problematici i nuditi rješenja.<br />
www.hok.hr<br />
SEKCIJA ZA RIBARSTVO<br />
Zaključci<br />
s proširene sjednice<br />
Dubrovniku je 14. rujna održana sjednica Sekcije za ribarstvo<br />
Udruženja obrtnika Dubrovnik. Na sjednici su<br />
U<br />
prihvaćeni sljedeći zaključci:<br />
Potrebno je nastaviti s realizacijom projekta ribarske<br />
luke u Sustjepanu. U ovom trenutku Grad Dubrovnik<br />
vrši izmjene i dopune GUP-a kako bi se<br />
mogla dobiti lokacijska dozvola za realizaciju ovog<br />
projekta.<br />
Grad Dubrovnik kao vlasnik i JPG Sanitat kao tvrtka<br />
koja upravlja ribarnicom u Gružu će razmotriti sve<br />
prijedloge ribara kako bi se ribarnica prilagodila postojećoj<br />
zakonskoj regulativi. Na ovaj način bi Grad<br />
Dubrovnik, njegovi građani i mnogo<strong>broj</strong>ni turisti dobili<br />
ribarnicu s izgledom i sadržajem koja odgovara<br />
potrebama i reputaciji Dubrovnika.<br />
Nakon obnove i rekonstrukcije operativne obale u<br />
Luci Gruž, ispred ribarnice u Gružu će ribari dobiti 30<br />
m obale za vezivanje ribarskih brodova i iskrcaj ribe.<br />
NASTUP NA 51. MOS-u<br />
Pohvala OK Dubrovačkoneretvanske<br />
županije<br />
Na Zagrebačkom velesajmu, 17. rujna 2009. godine,<br />
svečano su dodijeljena priznanja za cjelovitost<br />
marketinškog nastupa na 85. jesenskom međunarodnom<br />
zagrebačkom velesajmu, kao i nagrade »Vrijedne<br />
ruke« izlagačima na 51. MOS-u, koje dodjeljuje Ministarstvo<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva. Obrtnička<br />
<strong>komora</strong> Dubrovačko-neretvanske županije dobila je<br />
Pohvalu za visoku razinu ukupnog nastupa.
ŽUPANIJE Obrtničke <strong>novine</strong> / veljača rujan 2009.<br />
11<br />
BJELOVAR<br />
VII.<br />
BJELOVARSKO-BILOGORSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK BJELOVARSKO-<br />
BILOGORSKE ŽUPANIJE<br />
43000 BJELOVAR<br />
Preradovićeva 4/I<br />
Telefon:<br />
043/242 242<br />
Telefaks:<br />
043/241 280<br />
E-mail:<br />
ok.bjelovar@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Josip Renić<br />
Tajnik:<br />
Davorin Vezmarović<br />
stranicu pripremio:<br />
Goran Grgić<br />
INFORMATIČKO OBRAZOVANJE<br />
<br />
Tečaj informatike 70 posto jeftiniji<br />
Nastojeći ispuniti jedno od osnovnih<br />
programskih načela Obrtničke<br />
komore, osiguranje konkretne<br />
pomoći svakom, ili bar većini svojih<br />
članova, Područna obrtnička <strong>komora</strong><br />
Bjelovar je, koristeći potporu Ministarstva<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva,<br />
ponovo osigurala za svoje<br />
obrtnike i članove njihovih obitelji<br />
angažirane u obrtu, iznimno povoljnu<br />
mogućnost informatičke izobrazbe.<br />
Kroz spomenutu potporu, Komora<br />
financira 70% troškova tečaja, koji<br />
je zamišljen kao tečaj za početnike,<br />
s ciljem da upozna polaznike sa znanjima<br />
praktične uporabe računala na<br />
prihvatljiv način, prilagođen obrazovanju<br />
odraslih osoba. Zbog velikog<br />
interesa polaznika ove će se godine<br />
tečaj organizirati, osim u Bjelovaru, i<br />
u Daruvaru, za polaznike iz Daruvara,<br />
Garešnice i Grubišnog Polja. Nastava<br />
za obje grupe, sveukupno 38<br />
polaznika, organizira se u suradnji<br />
s Pučkim otvorenim učilištima, traje<br />
oko pet tjedana i bit će u večernjim<br />
satima, prema dogovoru s polaznicima.<br />
Nakon polaganja završnog ispita,<br />
polaznici dobivaju interno Uvjerenje<br />
POU, kao dokaz o osposobljenosti<br />
za kompletno uredsko poslovanje.<br />
Upisi su, dakle, u tijeku, a prijaviti<br />
se može u Udruženjima obrtnika<br />
ili u komorskom uredu gđi Tatjani<br />
Bednaić na telefone 043/242-242 i<br />
043/241-280, kao i izravno u Pučkom<br />
otvorenom učilištu Bjelovar i<br />
Pučkom otvorenom učilištu Daruvar.<br />
NATJEČAJ ZA STIPENDIJE<br />
Po 500 kuna učenicima<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> i Ministarstvo financiraju po polovinu stipendije<br />
učenicima za obrtnička zanimanja, koja iznosi 500 kuna<br />
mjesečno, svih dvanaest mjeseci godišnje. Jedini je uvjet za učenike<br />
redovni završetak svake školske godine. Stipendija se dodjeljuje do<br />
završetka obrazovanja. Uz Zamolbu i Prijavu, koja se podiže u Komori,<br />
učenici su dužni priložiti i preslike svjedodžbi 7. i 8. razreda osnovne<br />
škole, potvrdu o upisu u određeni strukovni program i zdravstvenu<br />
svjedodžbu liječnika medicine rada.<br />
Broj stipendija je ograničen financijskim mogućnostima bjelovarske<br />
Komore na 16, od čega 9 dobivaju učenici kojima je školovanje u tijeku,<br />
a ove će se godine dodijeliti 7 novih, s tim da Komora intenzivno<br />
pokušava zainteresirati za suradnju, odnosno financijsko učešće i<br />
ostale zainteresirane.<br />
17. jesenski međunarodni bjelovarski sajam u Gudovcu<br />
Velika smotra<br />
obrtništva u Bjelovaru<br />
Od 11. do 13. rujna je u Gudovcu organizirano<br />
nastupio rekordan <strong>broj</strong> od 39 obrtnika, samo na<br />
zajedničkom prostoru tako zvane »obrtničke«<br />
hale br. 7, i to na 200 kvadrata zatvorenog i oko<br />
300 otvorenog prostora<br />
Predsjednik Republike, Stjepan<br />
Mesić, 11. rujna, otvorio<br />
je 17. jesenski bjelovarski<br />
sajam u Gudovcu pored Bjelovara,<br />
sajam kojem je suorganizator i Područna<br />
obrtnička <strong>komora</strong> Bjelovar,<br />
a koji je odlukom Upravnog odbora<br />
HOK-a uvršten i ove godine u grupu<br />
sajmova regionalne važnosti, odnosno<br />
sajmova za koje Obrtnička <strong>komora</strong><br />
sufinancira izravno 50% izložbenog<br />
prostora. Tako se omogućuje<br />
obrtnicima Bjelovarsko-bilogorske<br />
županije da uz daljnje sufinanciranje<br />
Područne komore i njihovih<br />
Udruženja obrtnika nastupe na<br />
sajmu vrlo povoljno. U rasponu od<br />
posve besplatno, za članove najvećeg,<br />
bjelovarskog udruženja, do<br />
plaćanja manjeg dijela za članove<br />
ostalih udruženja, ovisno o njihovim<br />
financijskim mogućnostima.<br />
Mjereno lanjskim podacima,<br />
obrtnici čine i više od 30% izlagača<br />
ovog sajma, koji zbog toga, unazad<br />
nekoliko godina u službenom nazivu<br />
sadrži i riječ »obrtnički«.<br />
Nastupili su izlagači većine komorskih<br />
cehova, proizvodnog, usluž-<br />
nog, proizvodnje<br />
hrane i pića,<br />
trgovačkog, te,<br />
posebno važno,<br />
predstavnici<br />
izvornih tradicijskih<br />
i umjetničkih<br />
obrta, koje bjelovarska<br />
Obrtnička<br />
<strong>komora</strong><br />
već niz godina<br />
posebno potiče<br />
i na koje<br />
je ponosna,<br />
poput brusača,<br />
užara,<br />
proizvođača<br />
tradicijskih suvenira,<br />
licitara-medičara<br />
ili proizvođača starih pića medice<br />
i gverca. Također je važno da su se<br />
okupili i članovi sva četiri udruženja<br />
obrtnika sa Županije, odnosno da<br />
već postoje redoviti izlagači iz cijelog<br />
područja, mada još uvijek više od<br />
polovine izlagača daje bjelovarsko<br />
udruženje, pa Komorski ured i dalje<br />
posebno nastoji privući izlagače iz<br />
ostalih dijelova svoga područja. Zna-<br />
Nastup izlagača većine<br />
komorskih cehova<br />
čajan <strong>broj</strong> izlagača ima i izravnu<br />
prodaju na Sajmu, te mogućnost<br />
kušanja hrane i pića.<br />
Tradicionalno se na Jesenskom<br />
sajmu posve besplatno, na teret<br />
Komore, predstavljaju i srednje<br />
strukovne škole iz Županije, Obrtnička<br />
škola Bjelovar, Ugostiteljska<br />
i prehrambena škola iz Bjelovara i<br />
Srednja škola »Bartol Kašić« iz Grubišnog<br />
Polja. Škole, naravno, ovim<br />
putem žele približiti roditeljima i budućim<br />
učenicima svu zanimljivost i<br />
raznolikost obrtničkih zanimanja za<br />
koje nude programe.<br />
XII.<br />
SLAVONSKI BROD<br />
BRODSKO-POSAVSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK BRODSKO-<br />
POSAVSKE ŽUPANIJE<br />
35000 SLAVONSKI BROD<br />
Petra Krešimira IV. 46/1<br />
Telefon:<br />
035/447 017<br />
Telefaks:<br />
035/407 441<br />
E-mail:<br />
ok.slavonski.brod@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Zvonimir Ćirić<br />
Tajnica:<br />
Željka Pergl<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Marijan Vrkljan<br />
KLASTER KAO SPAS ZA MALE PRIJEVOZNIKE<br />
Transportni centar<br />
Brodsko-posavske županije<br />
Brodsko-posavski prijevoznici<br />
odlučili su osnovati klaster<br />
radi prevladavanja krize i<br />
povoljnog položaja njihove<br />
županije<br />
– Zbog svih aktualnih i lokalno<br />
specifičnih okolnosti odlučili smo<br />
pokrenuti klaster – Transportni<br />
centar Brodsko-posavske županije.<br />
U klaster je ušla i tvrtka sa skladišnim<br />
prostorom na ulazu u Luku<br />
Brod, a ondje je i veza s prugom.<br />
U pregovorima smo s Lukom Rijeka<br />
da se kontejneri dovoze vlakom<br />
do Slavonskog Broda gdje bi<br />
bio pretovar u krugu klastera. Na<br />
ovaj način pojeftinio bi prijevoz iz<br />
riječke luke u susjedne zemlje, jer<br />
prijelaz granice za vlakove znatno<br />
poskupljuje transport. Iz Slavonskog<br />
Broda moguće je i riječnim<br />
putem nastaviti transport prema<br />
Srbiji ili Mađarskoj – kaže Marko<br />
Mrkalj, koordinator županijskog<br />
klastera prijevoznika.<br />
Osnivanje <strong>broj</strong>nih klastera koji<br />
još uvijek ne funkcioniraju, kod<br />
dijela prijevoznika izaziva dvojbe.<br />
Mrkalj tvrdi da s prijevozničkim klasterom<br />
ne bi trebalo biti problema.<br />
– Mnogi ne znaju, ali klaster<br />
već funkcionira. Imamo lokaciju,<br />
carinsko skladište, riješena je ve-<br />
ćina dokumentacije, a od jeseni<br />
krećemo i u aktivnu promidžbu.<br />
Nadam se da ćemo do tada dobiti<br />
i ovaj posao s riječkom lukom. To<br />
bi značilo dugotrajno osiguranje<br />
posla. Zainteresiranih prijevoznika<br />
ima dosta, ali svima naglašavamo<br />
da mi ne pronalazimo poslove, već<br />
pomažemo da se troškovi poslovanja<br />
smanje. Klaster je prostor u<br />
kojem prijevoznici moraju stvarati<br />
povjerenje jedan prema drugom.<br />
Cijeli projekt ima prednost da se<br />
u uvjetima recesije ne mora ništa<br />
investirati. Sva infrastruktura je<br />
spremna. Uzor nam je šibenski<br />
klaster sa stotinjak prijevoznika.<br />
Naš bi trebao biti najveći u Slavoniji<br />
– kaže M. Mrkalj.<br />
U klasteru prijevoznika već<br />
planiraju sljedeću fazu razvoja i<br />
povezivanje sa stručnjacima koji<br />
bi svojim znanjem mogli unaprijediti<br />
poslovanje klastera.<br />
– Logistika je posao koji traži<br />
dosta ljudi sa znanjem tako da<br />
bi kroz klaster posao mogli naći<br />
i mladi stručnjaci koji upravo završavaju<br />
fakultete i govore strane<br />
jezike. Ovo je projekt koji će<br />
pridonijeti zaustavljanju odljeva<br />
mozgova – ističe M. Mrkalj dodajući<br />
kako je klaster spreman na<br />
suradnju sa svim prijevoznicima,<br />
ali da će prednost ipak imati oni<br />
iz Brodsko-posavske županije.<br />
OBRTNIČKA KOMORA BRODSKO-POSAVSKE ŽUPANIJE U PARTNERSTVU<br />
S FLAMANSKIM UNIZOM<br />
Jačanje obrtnika kroz<br />
euro iskustvo<br />
Partner domaćim obrtnicima bit će belgijski UNIZO<br />
Peter Aerts, regionalni direktor<br />
za Antwerpen i Mechelen<br />
i Lysander Werbrouck, savjetnik<br />
za međunarodnu suradnju<br />
predstavili su svoju asocijaciju i<br />
planirani projekt suradnje dviju organizacija<br />
poduzetnika. Flamanski<br />
UNIZO okuplja poduzetnike koji u<br />
više od 94 posto slučajeva imaju<br />
do 50 zaposlenih. Poput HOK-a i<br />
UNIZO djeluje kao nevladina organizacija.<br />
Obrtničkoj komori Brodsko-posavske<br />
županije posebno<br />
je zanimljivo iskustvo Flamanaca<br />
u obrazovnim programima potpore<br />
www.hok.hr<br />
poduzetnicima. Govoreći o ciljanim<br />
grupama potpore koju UNIZO daje,<br />
P. Aerts posebno je istakao potencijalne,<br />
tj. buduće poduzetnike, kao<br />
i poduzetnike s iskustvom do dvije<br />
godine. U nastojanju da se potakne<br />
domaći poduzetnički duh, iskustva<br />
s ove dvije kategorije poduzetnika<br />
brodskoj će Komori dobro doći. Uspostava<br />
suradnje dvaju regionalnih<br />
udruženja bit će iskustvo koje će<br />
Ured HOK-a u Bruxellesu moći koristiti<br />
pomažući i drugim županijskim<br />
<strong>komora</strong>ma. »HOK je s europskim<br />
integracijama krenuo 2005. godine<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Brodskoposavske<br />
županije prva je<br />
županijska <strong>komora</strong> koja je uz<br />
posredovanje bruxelleskog<br />
ureda HOK-a pokrenula<br />
projekt suradnje sa srodnom<br />
asocijacijom iz EU. Partneri<br />
domaćim obrtnicima bit će<br />
flamanska asocijacija malih<br />
poduzetnika (UNIZO)<br />
kada smo otvorili i predstavništvo<br />
u Bruxellesu. Prve dvije-tri godine<br />
radili smo prvenstveno projekte s<br />
nacionalne razine. Njih i danas radimo.<br />
Međutim, želja nam je da potaknemo<br />
i regionalne projekte. Ove<br />
godine to je posebno zanimljivo, jer<br />
je HOK 2009. proglasio godinom<br />
prilagodbe Europskoj uniji. Ovim<br />
projektom povezat ćemo Obrtničku<br />
komoru Brodsko-posavske županije<br />
s Antwerpenom kao izrazito jakim<br />
gospodarskim centrom. Projekt<br />
financira flamanska vlada, njegova<br />
vrijednost je 150.000 eura. Za europske<br />
razmjere to je jedan manji<br />
projekt, ali može biti jako dobar početak.<br />
Kroz projekt se mogu otvoriti<br />
mogućnosti poslovne suradnje kao<br />
i realizacije nekih većih projekata«,<br />
istakao je Natko Vlahović, voditelj<br />
Ureda HOK-a u Bruxellesu.
12 Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009.<br />
ŽUPANIJE<br />
KARLOVAC<br />
IV.<br />
KARLOVAČKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK KARLOVAČKE<br />
ŽUPANIJE<br />
47000 KARLOVAC<br />
J. Haulika 14<br />
Telefon:<br />
047/612 058<br />
Telefaks:<br />
047/611 742<br />
E-mail: ok.karlovac@hok.hr<br />
Web: www.obrtnicka--<strong>komora</strong>-karlovac.hr<br />
Predsjednik:<br />
Ivan Podvorac<br />
Tajnik:<br />
mr. Vlado Jelkovac<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Zdenko Živčić<br />
VLADO JELKOVAC, TAJNIK OK KARLOVAČKE ŽUPANIJE<br />
Obrtnici trebaju velike i jake tvrtke<br />
Jelkovac: »Sigurno da bez<br />
velikih i jakih tvrtki niti obrtnici<br />
ne mogu očekivati bolje dane.<br />
Oni su fleksibilniji i ipak će<br />
lakše preživjeti te duže mogu<br />
izdržati krizne udare.«<br />
U<br />
posljednjih nekoliko godina<br />
obrtništvo i malo poduzetništvo<br />
nezaobilazni su dio<br />
svakog iole ozbiljnijeg razgovora o<br />
gospodarstvu. Evidentno je da analitičari<br />
gospodarskih kretanja godinama<br />
upozoravaju da je obrtništvo<br />
jedan od zamašnjaka razvoja gospodarstva.<br />
Posebno se to vidi danas<br />
kad u ovim kriznim vremenima<br />
mnogi upiru prstom u malo poduzetništvo<br />
kao onaj dio gospodarstva<br />
koji kao najžilaviji može odgovoriti<br />
na recesijsku sjekiru. Ipak, postoji<br />
određena granica do koje dopiru<br />
mogućnosti obrtništva, a te granice<br />
danas su u značajnoj mjeri omeđene<br />
slabostima većih poslovnih<br />
sustava. Jednostavno je nemoguće<br />
očekivati da obrtnici i mali poduzetnici<br />
na svoja leđa stave teret nositelja<br />
izlaska iz krize. Zbog toga kao<br />
vapaj u pustinji zvone riječi <strong>broj</strong>nih<br />
obrtnika koji ističu da se gospodarski<br />
problemi prelijevaju iz većih<br />
kompanija i u njihova dvorišta.<br />
O stanju obrtništva i aktualnim<br />
stremljenjima obrtničkog sustava na<br />
području Karlovačke županije govori<br />
nam Vlado Jelkovac, tajnik Obrtničke<br />
komore Karlovačke županije.<br />
Vlado Jelkovac<br />
– Teško je očekivati da će mali<br />
poduzetnici i obrtnici biti ti koji će<br />
gospodarstvo izvući iz krize. No oni<br />
su fleksibilniji i kao takvi ipak će lakše<br />
preživjeti te duže mogu izdržati<br />
krizne udare. Unatoč tome nije realno<br />
očekivati da oni budu pokretač<br />
oporavka gospodarstva. Sigurno da<br />
bez velikih i jakih tvrtki niti obrtnici<br />
ne mogu očekivati bolje dane – ističe<br />
Vlado Jelkovac.<br />
Broj obrta u Karlovačkoj županiji<br />
od 2005. godine bilježi stalni pad.<br />
Prema podacima Obrtnog registra<br />
Ministarstva gospodarstva, rada i<br />
poduzetništva na kraju 2005. bilo je<br />
2.704 registriranih obrta, a danas ih<br />
je 2.410.<br />
– Po <strong>broj</strong>u obrtnika mi smo među<br />
manjim <strong>komora</strong>ma u državi, a što<br />
se tiče smanjenja <strong>broj</strong>a obrta, dio<br />
njih prelazi organizacijski u društva<br />
s ograničenom odgovornošću, ali,<br />
na žalost, dio se njih i gasi. Najviše<br />
obrta se zatvara na području uslužnih<br />
djelatnosti, a posebice trgovine i<br />
ugostiteljstva.<br />
U osvrtu na poslovanje u proteklom<br />
razdoblju ove godine Jelkovac<br />
je podsjetio na neke zakone koji su<br />
utjecali na rad obrtnika. Podsjetio<br />
je na vrlo aktualni Zakon o zabrani<br />
pušenja.<br />
– Oko primjene tog zakona tražili<br />
smo liberalniji pristup, odnosno<br />
da vlasnici ugostiteljskih objekata<br />
odluče hoće li dozvoliti pušenje ili<br />
ne u svom lokalu, ali, eto, njegova<br />
primjena donijela je dosta problema<br />
ugostiteljima. Ipak, čini se da<br />
je prevladao razum, a vjerujem da<br />
je i peticija, koju smo organizirali<br />
na području naše županije u režiji<br />
Ceha ugostitelja, pripomogla da se<br />
ovih dana donesu izmjene zakona<br />
o zabrani pušenja u ugostiteljskim<br />
objektima. Što se tiče Zakona o trgovinama,<br />
u prvoj polovici godine<br />
on se na našem prostoru ipak u<br />
manjoj mjeri odrazio na poslovanje.<br />
Veći problem malih trgovačkih obrta<br />
je u nemogućnosti praćenja velikih<br />
trgovačkih lanaca koji jednostavno<br />
»gutaju« male trgovine, pojašnjava<br />
Jelkovac.<br />
Karlovački obrtnici koji se bave<br />
građevinarstvom često prigovaraju<br />
kako im je skoro pa nemoguće dobiti<br />
poslove u režiji državnih tvrtki i<br />
ustanova.<br />
– Osnovni problem je u uvjetima<br />
natječaja napisanima u raznim<br />
ministarstvima po kojima se već<br />
u startu eliminiraju mnogi koji ne<br />
mogu odgovoriti na propisane zahtjeve.<br />
Mislim da to nije slučajno i<br />
da se to radi kako bi neki »podobni«<br />
izvođači dobili poslove. Tako<br />
smo imali slučajeve da u našoj županiji<br />
velike poslove obavljaju firme<br />
iz Slavonskog Broda i Varaždina, a<br />
da domaći građevinari sve to samo<br />
promatraju. Očito je da nismo pronašli<br />
dovoljno snage da stanje promijenimo<br />
– nastavlja Jelkovac.<br />
Obrtnici promoviraju svoje djelatnosti<br />
na niz sajmova, a u tome je nemjerljiva<br />
pomoć Obrtničke komore.<br />
– I ove godine organiziramo nastupe<br />
naših obrtnika na sajmovima<br />
diljem Lijepe Naše. Desetak obrtnika<br />
ovaj tjedan nastupa na Zagrebačkom<br />
U školovanju kadrova<br />
za obrtnička zanimanja,<br />
Komora prati upise u srednje<br />
škole, ali i aktivno sudjeluje<br />
i organizira obrazovanje<br />
odraslih, kroz polaganje<br />
majstorskih ispita i ispita o<br />
stručnoj osposobljenosti.<br />
velesajmu, a tijekom listopada naši<br />
će obrtnici izlagati na sajmovima u<br />
Splitu i Puli. Ovo je prilika da pozovemo<br />
sve zainteresirane izlagače da<br />
nam se jave – poručio je tajnik Jelkovac<br />
te dodao kako ove godine na<br />
Danima piva nakon osam ljeta nije<br />
bio organiziran Obrtnički sajam.<br />
– Kao što je poznato ovogodišnji<br />
organizator Dana piva bio je<br />
NK Karlovac, a oni su prvenstveno<br />
imali u interesu komercijalnu stranu<br />
manifestacije, pa se obrtnici,<br />
koji su svih godina besplatno dobivali<br />
prostor, nisu mogli uklopiti.<br />
Vjerujem da je to bio slučaj samo<br />
ove godine, a da će iduće biti kao<br />
i ranijih godina. Od uspješnijih manifestacija<br />
promocije obrtništva<br />
istaknuo bih Gastro izložbu, koja je<br />
prvi put održana u dvorištu našeg<br />
Obrtničkog centra, što je bio pun<br />
pogodak.<br />
Treći po <strong>broj</strong>u<br />
majstorskih ispita<br />
Već duže vremensko razdoblje<br />
obrtnici koji dugi niz godina rade i<br />
djeluju u gradskim poslovnim prostorima<br />
nastoje i žele otkupiti navedene<br />
lokale od grada.<br />
– Država je donijela Uredbu o prodaji<br />
poslovnih prostora u državnom<br />
vlasništvu, no još uvijek nema podzakonskih<br />
akata. Postoje određeni<br />
propisi i na temelju njih može se zatražiti<br />
kupnja državnih prostora. No,<br />
mora se reći da svaki vlasnik odlučuje<br />
kako će raspolagati imovinom.<br />
Inicijativa karlovačkog Udruženja<br />
obrtnika, uz našu podršku usmjerena<br />
je u pravcu da Grad Karlovac<br />
donese propise za otkup poslovnih<br />
prostora u kojima duže vrijeme rade<br />
obrtnici koji uredno podmiruju obaveze.<br />
Vidjet ćemo kako će se stvari<br />
u budućnosti razvijati – pojašnjava<br />
Vlado Jelkovac.<br />
XVIII.<br />
PAZIN<br />
ISTARSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK ISTARSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
52100 PULA<br />
Mletačka 12/1<br />
Telefon:<br />
052/216 153<br />
Telefaks:<br />
052/383 744<br />
E-mail:<br />
ok-istre@hok.hr<br />
Web: www.ok-istre.hr<br />
Predsjednik:<br />
Aldo Ukanović<br />
Tajnik:<br />
Eros Sorić<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Asim Čabaravdić<br />
SKUPŠTINA UDRUŽENJA OBRTNIKA LABINA<br />
Uspjesi unatoč<br />
pritiscima i recesiji<br />
Pokazatelji o radu Udruženja nedvosmislena su potvrda da je<br />
u protekloj turbulentnoj godini Udruženje ostalo stabilno u svom<br />
djelovanju<br />
Unatoč recesiji i stalnim pritiscima,<br />
Udruženje obrtnika Labina<br />
je 2008. godinu zaključilo<br />
uspješno u radnom i financijskom<br />
pogledu, a zabilježena je pojačana<br />
aktivnost u radu sekcija, Upravnog<br />
odbora, u suradnji s Gradom Labinom,<br />
kao i angažiranosti članova u<br />
tijelima Obrtničke komore Istarske<br />
županije, istaknuto je na Skupštini<br />
Udruženja održanoj polovinom kolovoza.<br />
Podnoseći financijsko izvješće,<br />
tajnik Udruženja Arduino Golja,<br />
Internet<br />
Web za obrtnike<br />
Krajem kolovoza ove godine<br />
pulski su obrtnici dobili<br />
internetske stranice, koje će<br />
biti na raspolaganju ne samo<br />
njima, nego svima koje na<br />
bilo koji način interesira obrtništvo.<br />
Cilj stranice na adresi<br />
www.obrtnici-pula.hr, jest pružiti<br />
najnovije informacije iz života<br />
i rada pulskih obrtnika.<br />
istaknuo je da je lani Udruženje završilo<br />
sa 148,6 tisuća kuna u plusu<br />
s tim da je na rashodovnoj strani zabilježena<br />
ušteda od 20 posto, što je<br />
u konačnici omogućilo godišnji dobitak<br />
od 58,8 tisuća kuna. Ti i ostali<br />
pokazatelji o radu Udruženja nedvosmislena<br />
su potvrda da je u protekloj<br />
turbulentnoj godini Udruženje<br />
ostalo stabilno u svom djelovanju<br />
usprkos činjenici da su tijela Udruženja,<br />
a posebice njegov predsjednik<br />
i tajnik bili izloženi pritiscima.<br />
Radi očuvanja digniteta Udruženja<br />
podignuto je nekoliko prijava pred<br />
Sudom časti HOK-a i u Policijskoj<br />
postaji Labin.<br />
Izvješća i rasprava na Skupštini<br />
Udruženja obrtnika Labina potvrdili<br />
su da se uspješan rad labinskog<br />
Udruženja u cijelosti odvijao<br />
sukladno zakonskim propisima, a<br />
upravo takav bio je i nalaz revizije<br />
stručne službe Hrvatske obrtničke<br />
komore. Sudjelujući u radu<br />
Skupštine o djelatnosti Udruženja<br />
veoma su pohvalno govorili Aldo<br />
Ukanović, predsjednik Obrtničke<br />
komore Istarske županije, njegov<br />
zamjenik Vitomir Pap i Mario Paliska,<br />
član UO Županijske komore<br />
i predsjednik Odbora za sajmove<br />
HOK-a.<br />
Istrijanski Mrkat u Savičenti<br />
eti Mrkat istrijanskega dela, održan 6. rujna u Savičenti, koji je<br />
Pokupio pedesetak izlagača iz regije i šire, privukao je dosad najveći<br />
<strong>broj</strong> posjetitelja. Ova jedinstvena sajamska manifestacija pretežito<br />
okuplja Zaboravljeni obrt, rukotvorine, nakit, autohtona jela, proizvode<br />
kao što su med, maslinovo ulje i <strong>broj</strong>ni proizvodi od lavande. Direktor<br />
Turističke zajednice Savičente, Dean Pustijanac, naglašava da je<br />
osnovni cilj Mrkata promoviranje istarskog suvenira, gastro ponude i<br />
očuvanje tradicije, posebice obrtničke. Na sajmu se s bačvama predstavio<br />
Dalibor Frančula, umijeće kovanja demonstrirao je Srećko Pajković,<br />
a izradu spona Mario Živolić i Anton Božac, dok je Mario Sokolić<br />
pokazao kako izrađuje kovanice od aluminija, mesinga i bakra, a s<br />
drvenim uracima sudjelovao je Dragutin Jamnić.<br />
ISTRIAN HAND MADE<br />
Ljetni sajam obrtnika<br />
privukao turiste<br />
Cilj je manifestacije promocija istarskih ručno izrađenih<br />
suvenira te obogaćenje turističke i kulturne ponude grada<br />
Pule i općina Medulin i Fažana<br />
Turistička zajednica grada Pule<br />
u suradnji s TZ općina Medulin<br />
i Fažana, te pulskim Udruženjem<br />
obrtnika i Obrtničkom komorom<br />
već petu godinu organizira ljetni<br />
sajam obrtnika – Istrian hand<br />
made. Ova je sajamska manifestacija<br />
putujućeg karaktera, a održavala<br />
se svakog tjedna tijekom<br />
ljetne sezone u Puli, Fažani, Medulinu<br />
i Premanturi. Ljetni sajam<br />
obrtnika započeo je 15. lipnja i<br />
trajao da 15. rujna 2009. godine.<br />
Pomoćnica direktorice pulske TZ<br />
Marinela Kolić rekla je kako je ove<br />
godine sudjelovalo 14 obrtnika koji<br />
su se predstavili istarskim motivima<br />
u keramici, ukrasnim i uporab-<br />
Na sajmu su se<br />
kupovali suveniri<br />
nim predmetima od stakla, drveta,<br />
kamena i modelirane žice, proizvodima<br />
od lavande te autohtonim<br />
rakijama i vinima. Cilj je manifestacije<br />
promocija istarskih ručno<br />
izrađenih suvenira te obogaćenje<br />
turističke i kulturne ponude grada<br />
Pule i općina Medulin i Fažana.<br />
Kako bi manifestacija bila prepoznatljiva,<br />
lani je izrađen poseban<br />
logo otisnut na letku s rasporedom<br />
održavanja i informacijama o izlagačima.<br />
Sajam privlači velik <strong>broj</strong><br />
turista, posebice inozemnih, koji<br />
su kupovali suvenire i vidjeli izravno<br />
kako se izrađuju te ih odnijeli u<br />
svoje domove kao uspomenu na<br />
odmor i boravak u RH.<br />
www.hok.hr
ŽUPANIJE Obrtničke <strong>novine</strong> / veljača rujan 2009.<br />
13<br />
KOPRIVNICA<br />
VI.<br />
KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKA<br />
ŽUPANIJA<br />
EDUKACIJE UZ POMOĆ MINGORP-a<br />
Počinju tečajevi<br />
informatike i radne pedagogije<br />
Zahvaljujući pomoći MINGORP-a, za obrtnike s područja Koprivničko-križevačke<br />
županije ponovno počinju edukacije. Informatičko<br />
obrazovanje provodit će se u suradnji s Obrtničkom školom u Koprivnici,<br />
sa Strukovnom školom te u njihovom praktikumu u Đurđevcu, a<br />
u Križevcima u suradnji s Pučkim otvorenim učilištem. Uz to, u sva tri<br />
grada počinje i edukacija iz radne pedagogije, potrebna za majstore i<br />
stručne učitelje koji obrazuju učenike na praktičnoj nastavi.<br />
VRIJEME ZA SAJMOVE<br />
Križevčanke opet<br />
oduševile Šibenčane<br />
Djevojačka straža – Križevčanke u povijesnim<br />
kostimima u Šibeniku<br />
Na 17. jesenskom međunarodnom bjelovarskom sajmu u Gudovcu obrtnici<br />
su izlagali na 72 četvorna metra unutrašnjeg i 32 četvorna metra<br />
vanjskog izložbenog prostora. Izlaganje je, zahvaljujući organizatorima,<br />
obrtničkoj i gospodarskoj komori, PORA-i i Koprivničko-križevačkoj županiji,<br />
bilo besplatno. Na Međunarodnom sajmu u Zagrebu Obrtnička <strong>komora</strong><br />
Koprivničko-križevačke županije predstavila se na 35 m 2 unutarnjeg i 12<br />
m 2 vanjskog prostora. Sada već tradicionalno, obrtnici vrlo uspješno, ali i<br />
dojmljivo nastupaju na Srednjovjekovnom sajmu u Šibeniku. Tako je i ove<br />
godine nastupila povijesna postrojba Djevojačka straža iz Križevaca kojima<br />
frizure izrađuju vlasnice<br />
križevačkih frizerskih<br />
salona. U Šibeniku su<br />
redovni sudionici predstavnici<br />
Grada Križevaca<br />
i Udruženja obrtnika<br />
Križevci koji su vlasnici<br />
povijesnih kostima koje<br />
nose pripadnice Djevojačke<br />
straže. Koprivnički<br />
obrtnici, pak, predstavljaju<br />
se u Šibeniku starim<br />
zanatima okupljenim u<br />
Udrugu Stari zanati.<br />
OK KOPRIVNIČKO-<br />
KRIŽEVAČKE ŽUPANIJE<br />
48000 KOPRIVNICA<br />
Duga ulica 23<br />
Obrtnički i gospodarski sajam<br />
u Križevcima razvio se u<br />
značajnu sajamsku priredbu,<br />
primjerice prošle godine na sajmu su<br />
bili izlagači iz šest zemalja i 11 županija,<br />
a na raspolaganju im je šest<br />
tisuća četvornih metara unutrašnjeg<br />
i vanjskog izložbenog prostora.<br />
Sajam, koji je tradicionalno međunarodnog<br />
karaktera, uvršten je u regionalne<br />
sajmove Hrvatske obrtničke<br />
komore. S obzirom na to, a u skladu<br />
s pravilnikom o nastupu na sajmovima,<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> sufinancira<br />
50 posto nastupa na ovom<br />
sajmu, i to za izložbeni prostor do<br />
Telefon:<br />
048/623 408<br />
Telefaks:<br />
048/623 408<br />
E-mail:<br />
ok.koprivnica@hok.hr<br />
Web: www.obrtnicka-<strong>komora</strong>-koprivnica.hr<br />
Predsjednik:<br />
Zvonko Pecikozić<br />
Tajnik:<br />
Božo Barać<br />
STRANICU PRIPREMILA:<br />
Adela Sočev<br />
ŽUPANIJSKI OBRTNIČKI I GOSPODARSKI SAJAM<br />
Dolazi velik <strong>broj</strong> izlagača<br />
Pripreme za županijski Obrtnički<br />
i gospodarski sajam Koprivničkokriževačke<br />
županije u punom su<br />
jeku. Sajam, koji se održava 12.<br />
godinu za redom u Križevcima,<br />
održat će se od 6. do 8.<br />
studenoga, i to u hangarima na<br />
prostoru nekadašnje vojarne u<br />
središtu Križevaca<br />
Obrtnički i gospodarski<br />
sajam Koprivničko-križevačke<br />
županije 12. godinu za redom<br />
9,1 četvornih metara unutrašnjeg ili<br />
15 četvornih metara vanjskog izložbenog<br />
prostora. Spomenimo kako je<br />
cijena izložbenog prostora na ovom<br />
sajmu od 60 kuna po četvornom metru<br />
za otvoreni neopremljeni prostor,<br />
170 kuna za zatvoreni poluopremljeni<br />
te 245 kuna za zatvoreni standardno<br />
opremljeni prostor. Kao i svake<br />
godine, organizatori i ove pripremaju<br />
katalog svih izlagača. U organizaciju<br />
sajma kao i dosadašnjih godina<br />
uključeni su, uz Obrtničku komoru,<br />
Županijska gospodarska <strong>komora</strong>,<br />
Koprivničko-križevačka županija,<br />
Razvojna agencija Podravine i Prigorja<br />
– PORA, Grad Križevci i mnogi<br />
drugi, a za nastup na sajmu zainteresirani<br />
se, osim u Komori, mogu prijaviti<br />
i Križevačkom poduzetničkom<br />
centru, a svi podaci dostupni su na<br />
stranici www.ogs.com.hr.<br />
U Koprivnici 28 posto žena obrtnica<br />
Od 821 člana Udruženje obrtnika Koprivnica ima<br />
28% žena ili točno 231 ženu. U Upravnom odboru<br />
su dvije žene od 7 članova ili 28,5%. U Skupštini ih je<br />
10 od 21 člana ili 48%. Predsjednica i još jedna žena<br />
(od tri člana ukupno) su članice Nadzornog odbora.<br />
Nemamo točnih podataka za godine prije jer, nažalost,<br />
i danas to <strong>broj</strong>imo ručno, ali površnim pregledom<br />
može se zaključiti da se <strong>broj</strong> žena obrtnica povećavao<br />
s godinama. Najviše ih ima, kao i svih ukupno, u trgovini<br />
i u tradicionalno ženskim zanimanjima kao što su<br />
frizerke, cvjećarke i knjigovođe. Imamo samo tri žene<br />
građevinarke, jednu galeristicu, tri prijevoznice, jednu<br />
taksistkinju itd.<br />
Jasmina Markota, dipl. oec.<br />
KRAPINA<br />
II.<br />
Dana 30. ožujka 2009. godine<br />
započeli su radovi na<br />
sanaciji tunela »Žutnica«, čiji<br />
se dovršetak očekuje u studenom<br />
ove godine, a nakon toga<br />
se pristupa radovima na sanaciji<br />
tunela »Krapina« na državnoj<br />
cesti D1.<br />
Za vrijeme izvođenja radova,<br />
na sanaciji tunela izrađena je<br />
privremena regulacija prometa<br />
i to – Obilazni pravac za osobna<br />
vozila: županijskom cestom<br />
ŽC2098 od Đurmanca do križanja<br />
s državnom cestom D206<br />
u Krapini i državnom cestom<br />
D206 kroz Krapinu do državne<br />
ceste D1, u oba smjera – Obilazni<br />
pravac za teretna vozila čija<br />
širina nije veća od 3,40 m i visi-<br />
KRAPINSKO-ZAGORSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
ZAHTJEV PRIJEVOZNIKA<br />
KRAPINSKO-ZAGORSKE ŽUPANIJE<br />
Smanjite cestarine!<br />
Cestovni prijevoznici<br />
s područja<br />
Krapinsko-zagorske<br />
županije posjeduju<br />
10% od ukupnih prijevozničkih<br />
kapaciteta u RH,<br />
te su najmasovnija<br />
gospodarska grana u našoj<br />
Županiji, a za razliku od<br />
ostalih, prisiljeni su koristiti<br />
autocestu jer nema adekvatnih<br />
alternativnih pravaca<br />
na veća od 4,40 m: autocestom<br />
A2 od čvora »Đurmanec« do<br />
čvora »Krapina« i dalje državnom<br />
cestom D1 prema potrebi,<br />
u oba smjera – Obilazni pravac<br />
za carinsku ispostavu Krapina<br />
za vozila koja dolaze iz smjera<br />
Maclja: autocestom A2 od čvora<br />
»Đurmanec« do čvora »Krapina«,<br />
te državnom cestom D1<br />
od Polja Krapinskog do Podgore<br />
Krapinske.<br />
Sukladno tome, budući da<br />
vozila III. i IV. kategorije nemaju<br />
mogućnost korištenja drugih alternativnih<br />
pravaca, prisiljeni su<br />
koristiti dionicu autoceste od čvora<br />
»Đurmanec« do čvora »Krapina«,<br />
što im povećava trošak<br />
poslovanja.<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Krapinskozagorske<br />
županije uz Krapinskozagorsku<br />
županiju i ostale čimbenike<br />
potpisnik je županijskog<br />
Zahtjeva o smanjenju cestarine<br />
na dionici autoceste čvor »Krapina«<br />
– čvor »Đurmanec« za sve<br />
kategorije vozila do dovršetka<br />
radova na sanaciji tunela »Žutnica«<br />
i »Krapina« na državnoj<br />
cesti D1, odnosno zahtjeva da<br />
se navedenim kategorijama vozila<br />
omogući popust od 56%, kao<br />
što je to omogućeno i na dionici<br />
autoceste čvor »Mokrice« – čvor<br />
»Krapina«.<br />
OK KRAPINSKO-<br />
ZAGORSKE ŽUPANIJE<br />
49000 KRAPINA<br />
Magistratska 2<br />
Pokrovitelj 17. zagorskog gospodarskog<br />
zbora bilo je Ministarstvo<br />
gospodarstva, rada<br />
i poduzetništva RH uz medijskog<br />
pokrovitelja Radio Kaj. Na svečanom<br />
otvaranju 9. rujna 2009. godine<br />
skupu su se obratili: predsjednik<br />
OKKZŽ Dragutin Ranogajec, predsjednik<br />
HGK-ŽK Krapina Ivica Cerovečki,<br />
gradonačelnik grada Krapine<br />
Josip Horvat, predsjednik Hrvatske<br />
obrtničke komore Mato Topić, župan<br />
Krapinsko-zagorske županije<br />
Siniša Hajdaš Dončić, a potom je<br />
Zbor otvorio potpredsjednik Vlade<br />
RH i ministar gospodarstva, rada i<br />
poduzetništva Damir Polančec.<br />
Ovogodišnji 17. zagorski gospodarski<br />
zbor, na zadovoljstvo izlagača,<br />
organizatora i posjetitelja, po treći<br />
put se održavao u novoj sportskoj<br />
dvorani SŠ Krapina na atraktivnom<br />
prostoru od 1.200 m 2. . Na ovoj iznimno<br />
važnoj gospodarskoj manifestaciji<br />
upriličen je nastup i prezentacija<br />
50-ak obrtnika, 40-ak poduzetnika i<br />
institucija iz Krapinsko-zagorske županije<br />
i susjednih županija.<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Krapinsko-zagorske<br />
županije i ove je godine sa<br />
osobitim zadovoljstvom ugostila<br />
Območnu obrtno-podjetničku zbornicu<br />
Šmarje pri Jelšah iz susjedne<br />
Republike Slovenije.<br />
Okupljene uzvanike, posjetitelje i<br />
izlagače ugodno je iznenadila gastronomska<br />
ponuda pod nazivom »Slju-<br />
www.hok.hr<br />
Telefon:<br />
049/300 545<br />
Telefaks:<br />
049/370 616<br />
E-mail:<br />
ok.krapina@hok.hr<br />
Web: www.okkzz.hr<br />
Predsjednik:<br />
Dragutin Ranogajec<br />
Tajnica:<br />
Renata Vranić<br />
STRANICU PRIPREMILA:<br />
Renata Vranić<br />
17. ZAGORSKI GOSPODARSKI ZBOR<br />
Velika manifestacija<br />
poduzetništva<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Krapinsko-zagorske županije kao organizator te<br />
<strong>Hrvatska</strong> gospodarska <strong>komora</strong> – Županijska <strong>komora</strong> Krapina, Krapinskozagorska<br />
županija i Grad Krapina kao suorganizatori, pripremili su 17.<br />
zagorski gospodarski zbor, koji se održavao od 9. do 12. rujna 2009. u<br />
Krapini, u okviru Tjedna kajkavske kulture Krapina 2009.<br />
bljivanje zagorskih vina i autohtonih<br />
zagorskih specijaliteta«. Tijekom trajanja<br />
gospodarskog zbora u organizaciji<br />
Obrtničke komore Krapinskozagorske<br />
županije posjetiteljima su<br />
u terminu od 16,00 sati do 19,00 sati<br />
pružane besplatne obrtničke usluge<br />
frizerskih salona i kozmetičke usluge<br />
učenica Srednje škole Oroslavje,<br />
smjera – kozmetičar.<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Krapinsko-zagorske<br />
županije je i ove godine s<br />
Predsjednik HOK-a Topić, potpredsjednik Vlade<br />
Polančec i predsjednik OK Krapina Ranogajec<br />
ciljem promidžbe i prezentacije, posjetiteljima<br />
svakodnevno pripremila<br />
prezentaciju tradicijskih i umjetničkih<br />
obrta Ceha tradicijskih i umjetničkih<br />
obrta. U sklopu 17. zagorskog<br />
gospodarskog zbora 10. rujna<br />
2009. u organizaciji Obrtničke komore<br />
Krapinsko-zagorske županije i<br />
Hrvatskog zavoda za zapošljavanje<br />
– Područna služba Krapina održan<br />
je okrugli stol na temu »Strukovno<br />
obrazovanje i tržište rada«.
14 Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009.<br />
ŽUPANIJE<br />
IX.<br />
GOSPIĆ<br />
LIČKO-SENJSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK LIČKO-SENJSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
53000 GOSPIĆ<br />
Ulica Ante Starčevića 17<br />
Telefon:<br />
053/573 012<br />
Telefaks:<br />
053/573 012<br />
E-mail:<br />
ok.gospic@hok.hr<br />
Predsjednica:<br />
Ana Šerić-Konjikovac<br />
Tajnica:<br />
Ankica Šubarić<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Željko Mataija<br />
Prigodnom svečanošću u<br />
Udruženju obrtnika Gospić i<br />
uz skroman poklon obrtnici<br />
su poželjeli uživanje u zasluženoj<br />
mirovini kolegi Josipu Brezoviću,<br />
popularnom dimnjačaru Pepiju. Uz<br />
dimnjake i krovove proveo je pola<br />
stoljeća, postao prepoznatljivost<br />
grada i ispunjenje želja prolaznika<br />
koji bi se znali uhvatiti za gumb<br />
kada ga sretnu.<br />
Sva ta sjećanja, posebno gesta<br />
obrtnika koji su ga jedini ispratili,<br />
POPULARNI PEPI U MIROVINI<br />
Pola stoljeća<br />
uz ličke dimnjake<br />
Uz dimnjake i krovove proveo<br />
je Pepi pola stoljeća, postao<br />
prepoznatljivost grada i<br />
ispunjenje želja prolaznika koji<br />
bi se znali uhvatiti za gumb<br />
kada ga sretnu<br />
Gosti iz Genove zadivljeni ljepotom i<br />
ponudom<br />
Prigodni poklon Pepiju uručio je Marko<br />
Sokolić<br />
natjerala je suzu u oko. Više od<br />
riječi govorila je o ljubavi prema<br />
poslu i onome što je radio. Da se<br />
život može vratiti ponovo bih, kaže,<br />
bio dimnjačar.<br />
Prisjeća se završetka zanata u<br />
Dugoj Resi početkom pedesetih<br />
godina prošlog stoljeća, rada za<br />
privatnika na mjestu dimnjačarskog<br />
pomoćnika i dolaska u Gospić<br />
1959. godine.<br />
– Vlastiti obrt otvorio sam devet<br />
godina kasnije i punih četrdeset obilazio<br />
krovove i tavane diljem Like.<br />
Tijekom rada nisam imao ozljeda,<br />
ali je bilo kritičnih situacija jer sam<br />
dva puta skliznuo s krova, a spasili<br />
su me snjegobrani. Smiješno mi<br />
dođe kad se sjetim da sam nastradao<br />
i polomio se berući trešnje, a<br />
ne čisteći dimnjake. Žao mi je da za<br />
posao dimnjačara nema više interesa,<br />
iako je riječ o zanimanju koje<br />
je ovdje nužno i ima perspektivu<br />
– kaže Brezović.<br />
LIČKE LJEPOTE I GOSTOPRIMSTVO<br />
Talijani na izvorima Gacke<br />
Talijani s područja Genove, njih četrdesetak, ostali su zatečeni ponudom<br />
i doživljajem za vrijeme četverodnevnog boravka u Gospiću koji im je priredio<br />
restoran Maki i vlasnik Marko Sokolić. Posjetili su Plitvička jezera, spuštali<br />
se brodom kanjonom rijeke Zrmanje, prošli Gacku dolinu s izvorima<br />
rijeke Gacke i ribogojilištem Leko, te obišli utočište za medvjeđu siročad u<br />
Kuterevu, svetište u Krasnu kao i siranu Runolist.<br />
– Njihov boravak je još jedan od dokaza da Lika ima ponudu zanimljivu stranim<br />
gostima koju turistički djelatnici moraju dodatno unaprijediti – kaže Sokolić.<br />
38. MEĐUNARODNI SENJSKI LJETNI KARNEVAL<br />
Senjski ugostitelji pridonijeli<br />
karnevalskoj atmosferi<br />
Prvi put od 2000. godine senjski su ugostitelji na ljetnom<br />
karnevalu zablistali pred mnoštvom turista, svojom bogatom<br />
gastronomskom ponudom. Dogodilo se to na inicijativu<br />
Sekcije ugostitelja i Udruženja obrtnika<br />
Jedno od najatraktivnijih ljetnih zbivanja na sjevernom dijelu Jadranske<br />
obale je svakako Međunarodni senjski ljetni karneval.<br />
Ove godine održan je 38. put pod pokroviteljstvom Grada Senja,<br />
čemu su golem doprinos dali senjski obrtnici, posebno ugostitelji. Nastupilo<br />
je oko tri tisuće maškara plijeneći pozornost oko 12 tisuća gledatelja,<br />
među kojima najviše turista.<br />
Nakon što je niz godina domicilna ugostiteljska usluga bila zanemarena,<br />
odnosno potisnuta od ugostiteljskih subjekata izvan grada<br />
pod Nehajem, ove godine Grad Senj i Turistička zajednica grada kao<br />
organizatori su odlučili čvršće stati uz svoje obrtnike.<br />
– Inicijativa je krenula iz Sekcije ugostitelja i samog Udruženja obrtnika<br />
i uspjeh nije izostao. Uvažena je činjenica da se u dane ljetnog<br />
karnevala <strong>broj</strong><br />
gostiju u Senju<br />
višestruko poveća<br />
te da karnevalska<br />
povorka ima više<br />
od 3000 sudionika.<br />
Zadovoljni smo<br />
jer je ovo prvi put<br />
od 2000. godine<br />
da se na ovakav<br />
način organiziraju<br />
naši ugostiteljski<br />
subjekti i predstavlja<br />
bogata gastronomska<br />
ponuda<br />
tisućama ljudi<br />
– kaže tajnica UO<br />
Senj Anita Lopac. Tisuće sudionika ljetnog karnevala<br />
ČAKOVEC<br />
XX.<br />
MEĐIMURSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK MEĐIMURSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
40000 ČAKOVEC<br />
Park R. Kropeka 1<br />
Telefon:<br />
040/312 643<br />
Telefaks:<br />
040/312 643<br />
E-mail:<br />
ok.cakovec@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Slavko Faltak<br />
Tajnik:<br />
Anđelko Crnčec<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Robert Varga<br />
MEĐIMURCI NA SAJMU U GUDOVCU<br />
Međimurski obrtnici<br />
besplatno na zajedničkom<br />
štandu<br />
Na zajedničkom izlagačkom prostoru<br />
Obrtničke komore Međimurske<br />
županije i Međimurske<br />
županije veličine 90 m 2 na jesenskom<br />
sajmu u Gudovcu od 11. do 13. rujna<br />
2009. godine izlagali su »Lamela« –<br />
strojobravarski obrt iz Gornje Dubrave,<br />
Izrada metalnih proizvoda Varga<br />
iz Strahoninca, »ISM-vage Buković«<br />
iz Donjeg Mihaljevca, Strojarstvo<br />
Branilović iz Čakovca, Krojački obrt<br />
»KOP« iz Murskog Središća, Pahek<br />
Alatnica iz Čakovca, Bačvarija Srnec<br />
iz Nedelišća i Krojački obrt Zgrebec<br />
iz Gornjeg Kuršanca. Tako su na međimurskom<br />
štandu u paviljonu <strong>broj</strong> 8,<br />
posjetitelji mogli vidjeti lamele i disk<br />
pločice; kovane, inox i aluminijske<br />
ograde, najrazličitije vrste vaga, komunalnu<br />
opremu i kotlove za pečenje<br />
rakije, zaštitnu odjeću, sustav za<br />
obranu od tuče; drvene bačve i žensku,<br />
mušku i dječju trikotažu.<br />
Zahvaljujući zajedničkoj organizaciji<br />
i sufinanciranju Obrtničke komore<br />
i Međimurske županije, nastup<br />
na zajedničkom prostoru za međimurske<br />
obrtnike bio je besplatan.<br />
Mogućnost sufinanciranja vanjskog<br />
izložbenog prostora od Obrtničke<br />
komore Međimurske županije iskoristili<br />
su i Radionica kolača »Monika«<br />
iz Ivanovca, »Metal-Ko« iz Svetog<br />
Jesenski bjelovarski sajam u Gudovcu ima posebno mjesto u<br />
kalendaru sajamskih manifestacija. To je sasvim opravdano jer<br />
je ove godine zajednički izložbeni prostor Obrtničke komore<br />
Međimurske županije i Međimurske županije od 90 m 2 bio jedan<br />
od najposjećenijih štandova na sajmu<br />
Međimurci među<br />
najposjećenijima<br />
u Gudovcu<br />
Urbana i »Monting« iz Ivanovca.<br />
Odlična povratna informacija i zadovoljstvo<br />
naših obrtnika nastupom na<br />
sajmu, rezultat je prije svega dobro<br />
osmišljenog i ciljanog nastupa, odlične<br />
lokacije samog izlagačkog prostora,<br />
što se postiglo pravovremenom<br />
rezervacijom prostora i onog najvažnijeg<br />
– kvalitetnih proizvoda naših<br />
izlagača namijenjenih u prvom redu<br />
poljoprivrednicima. Inače, na ovogodišnjem<br />
17. jesenskom međunarodnom<br />
bjelovarskom sajmu u društvu<br />
oko 500 izlagača iz desetak europskih<br />
zemalja, predstavilo se ukupno<br />
28 izlagača iz Međimurske županije<br />
od kojih čak 18 obrtnika, a unatoč<br />
recesiji, organizatori bilježe najveći<br />
interes izlagača koji su nastupali na<br />
ovoj najvećoj agrarnoj manifestaciji<br />
u Hrvatskoj, koju je posjetilo više od<br />
55 tisuća posjetitelja.<br />
www.hok.hr<br />
<br />
Informatičko<br />
osposobljavanje<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Međimurske županije u suradnji s Ministarstvom<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva organizirat će tečaj informatičkog<br />
osposobljavanja.<br />
Tečaj je namijenjen obrtnicima-informatičkim početnicima, ali i svima<br />
onima koji žele steći i unaprijediti svoju informatičku izobrazbu.<br />
Zainteresirani obrtnici mogu se prijaviti u Obrtničkoj komori Međimurske<br />
županije, Park Rudolfa Kropeka 1, Čakovec, tel/fax 312-<br />
643 gdje će dobiti i detaljne informacije o načinu provođenja tečaja.<br />
Obavijest o održavanju tečaja bit će objavljena na web stranici Komore.<br />
<br />
UPRAVNI ODBOR O »KRIZNOM POREZU«<br />
Plaće nemamo, naknade<br />
nemamo, porez imamo<br />
povodu medijskih napisa i<br />
U javno iznesenih stavova dužnosnika<br />
hrvatske državne vlasti<br />
o mogućnosti i potrebi uvođenja<br />
»kriznog poreza« obrtnicima, raspravljao<br />
je i Upravni odbor Obrtničke<br />
komore Međimurja.<br />
Podržani su stavovi predsjednika<br />
Hrvatske obrtničke komore<br />
gosp. Mate Topića o mogućnosti<br />
uvođenja kriznog poreza, iznijetih<br />
u članku objavljenom na internetskoj<br />
stranici HOK-a 26. 08. 2009.<br />
Tečaj<br />
godine, te je upozoreno na niz<br />
činjenica i argumenata koji govore<br />
u prilog tome da se obrtnicima<br />
krizni porez ne bi smio uvesti.<br />
Upravni odbor je mišljenja da<br />
je protivno našim poreznim propisima,<br />
standardima i principima<br />
»krizni porez« razrezati i obrtnicima-poslodavcima<br />
te izražava<br />
nadu kako će porezni stručnjaci<br />
uvidjeti da bi to bio pogrešan potez<br />
i u slučaju obrtnika sigurno<br />
protuustavan pravni akt.
ŽUPANIJE Obrtničke <strong>novine</strong> / veljača rujan 2009.<br />
15<br />
OSIJEK<br />
XIV.<br />
OSJEČKO-BARANJSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
JAVNI POZIV<br />
Potpora za kapitalna ulaganja<br />
Osječko-baranjska županija objavila je javni poziv za podnošenje<br />
zahtjeva za dodjelu investicijske potpore za kapitalna ulaganja u razvoj<br />
obrtništva na području Osječko-baranjske županije u 2009. godini.<br />
Javni poziv i obrazac zahtjeva nalaze se na internetskoj stranici<br />
www.obz.hr. Zahtjevi s propisanom dokumentacijom u privitku predaju<br />
se Upravnom odjelu za poljoprivredu i gospodarstvo Osječko-baranjske<br />
županije, Osijek, Trg Ante Starčevića 1/II, a sve potrebne informacije<br />
mogu se dobiti na telefon 221-563.<br />
DANI SLAVONSKE ŠUME U NAŠICAMA<br />
Izložba našičkih obrtnika<br />
Udruženje obrtnika Našice organiziralo<br />
je 5. rujna, u sklopu festivala<br />
Dani slavonske šume, Obrtničku<br />
izložbu. Trinaestero je obrtnika<br />
izložilo jestive suvenire od sušenog<br />
voća, suvenire inspirirane narodnim<br />
rukotvorinama, bačve i bačvice od<br />
slavonskog hrasta, galanteriju od<br />
Na obrtničkoj izložbi u Našicama<br />
slavonskog drveta, zaštitnu opremu,<br />
sadnice ukrasnog bilja, šumarski<br />
i ribički pribor… Organiziranje 3.<br />
izložbe pomogla je Obrtnička <strong>komora</strong><br />
Osječko-baranjske županije,<br />
koja je Udruženju obrtnika Našice<br />
donirala sedam štandova veličine<br />
tri puta tri metra. Ističući bogatu i<br />
dugu tradiciju našičkog<br />
obrtništva i organiziranja<br />
obrtničkih<br />
izložbi, Zoran Vitez,<br />
tajnik Udruženja obrtnika<br />
Našice, spominje<br />
knjigu Leona Majera<br />
»Iz mog šatora«.<br />
U njoj autor, naime, u<br />
pripovijetci »Antunovo«,<br />
na živopisan način<br />
iznosi svoje sjećanje<br />
na obilje ponude<br />
Antunovskog vašara<br />
1930. godine. Obrtnička<br />
je izložba održana<br />
i 1960. godine,<br />
te uoči Domovinskog<br />
rata.<br />
OK OSJEČKO-<br />
BARANJSKE ŽUPANIJE<br />
31000 OSIJEK<br />
Svilajska 35/2<br />
Telefon:<br />
031/310 160<br />
Telefaks:<br />
031/310 161<br />
E-mail:<br />
ok.osijek@hok.hr<br />
Web: www.okobz.hr<br />
Predsjednik:<br />
Karlo Mišković<br />
Tajnica:<br />
Blaženka Bogdan<br />
STRANICU PRIPREMILA:<br />
Ivana Rab-Guljaš<br />
OSNOVNA OBUKA ZA MIRITELJE<br />
Sedamnaest novih miritelja<br />
Miritelj je osoba koja mora biti<br />
nepristrana, učinkovita, mora<br />
poštovati načelo povjerljivosti i<br />
podržavati kreativnost stranaka<br />
koje su same odgovorne za<br />
donesene odluke, istaknuto je<br />
tijekom obuke<br />
U<br />
Obrtničkoj komori Osječkobaranjske<br />
županije od 31.<br />
kolovoza do 4. rujna održana<br />
je osnovna obuka za miritelje, koju<br />
je pohađalo sedamnaest sudionika<br />
iz nekoliko slavonskih županija. Miriteljskim<br />
vještinama podučavali su<br />
ih treneri za miritelje Nina Betetto i<br />
Rudi Tavčar. Osnovni je petodnevni<br />
seminar obuhvatio, između ostaloga,<br />
obilježja alternativnih metoda<br />
rješavanja sporova, pravnu pozadinu<br />
medijacije, njezine faze i osnovna<br />
načela, korištenje transakcijske<br />
analize u medijaciji, razumijevanje<br />
motivacije klijenta u medijaciji,<br />
strukturu konflikta, vještinu i tehnike<br />
koje se koriste u medijaciji, pregovaranje,<br />
etičke dileme, te simulaciju<br />
medijacije.<br />
Na osnovnoj obuci<br />
za miritelje<br />
Vinkovački jesenski sajam gospodarstva i obrtništva,<br />
održan od 11. do 13. rujna u okviru 44. vinkovačkih jeseni,<br />
privukao je i obrtnike iz Osječko-baranjske županije.<br />
Uz potporu Obrtničke komore Osječko-baranjske županije,<br />
Željko Belajdžić<br />
VINKOVAČKI JESENSKI SAJAM<br />
Zanimanje miritelja jako je cijenjeno<br />
u javnosti. Miritelj je osoba<br />
koja mora biti nepristrana, učinkovita,<br />
mora poštovati načelo povjerljivosti<br />
i podržavati kreativnost<br />
stranaka koje su same odgovorne<br />
za donesene odluke, istaknuto je<br />
tijekom obuke.<br />
Inače, od ožujka 2009. godine<br />
održava se niz osnovnih i naprednih<br />
treninga mirenja koje vode međunarodni<br />
stručnjaci za mirenje, s<br />
ciljem razvoja miriteljskih vještina.<br />
Glavni je korisnik projekta Ministarstvo<br />
pravosuđa RH, dok su dionici<br />
projekta centri za mirenje Hrvatske<br />
gospodarske komore, Hrvatske<br />
obrtničke komore, Hrvatske udruge<br />
poslodavaca i Hrvatske udruge za<br />
mirenje.<br />
Izlagali i obrtnici iz Osječko-baranjske županije<br />
na Sajmu je izlagalo šest obrtnika iz Osijeka, Đakova i Punitovaca,<br />
koji su izložili ručno izrađene suvenire i odjevne<br />
predmete, kotlove i suvenire, električni alat, odjeću, te predstavili<br />
graversku djelatnost i proizvodnju cvijeća i grmlja.<br />
RIJEKA<br />
VIII.<br />
PRIMORSKO-GORANSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK PRIMORSKO-<br />
GORANSKE ŽUPANIJE<br />
51000 RIJEKA<br />
Zanonova 1/III<br />
Telefon:<br />
051/325 599<br />
Telefaks:<br />
051/325 590<br />
E-mail:<br />
ok.rijeka@hok.hr<br />
Web: www.obrtnicka-<strong>komora</strong>-rijeka.hr<br />
Predsjednik:<br />
Boris Vukelić<br />
Tajnik:<br />
Željko Dimitrić<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Željko Dimitrić<br />
VRBOVSKO – OBRTNICI SVOM GRADU<br />
Obnovljeni vrtići i škola<br />
organizaciji Udruženja obrtnika<br />
Vrbovsko, završila je U ljetna<br />
akcija – obrtnici svom Gradu.<br />
Akcija, čija vrijednost iznosi<br />
45.000 kuna, ima financijsku podršku<br />
Primorsko-goranske županije<br />
koja je za tu namjeru Udruženju<br />
odobrila 10.000,00 kuna. Doniranim<br />
sredstvima kupljene su nove<br />
stolice za severinsku blagovaonicu,<br />
a uređeni su zidovi i obojana<br />
je stolarija. Provedena na zasada-<br />
ma vrijedne ideje kolega obrtnika<br />
iz Udruženja obrtnika Rijeka, obuhvaća<br />
vlastiti angažman obrtnika<br />
ili donirana sredstva. Tako su za<br />
ovu akciju vrbovštanski obrtnici<br />
odlučili pomoći najmlađima, i to<br />
vrtićancima kojima su obnovili vrtićke<br />
odaje u Vrbovskom i Moravicama,<br />
te u Osnovnoj školi Severin<br />
na Kupi prostor blagovaonice. U<br />
vrbovštanskom vrtiću uređeni su<br />
zidovi i parketi.<br />
Dani otvorenih vrata<br />
Udruženje obrtnika Rijeka nakon ljetne stanke nastavlja s realizacijom programa<br />
»DANI OTVORENIH VRATA«, <strong>broj</strong>nim seminarima čije teme mogu<br />
biti od velike koristi obrtnicima u povećanju njihove konkurentnosti. Seminari<br />
i tečajevi, koje će voditi ugledni stručnjaci, održat će se prema sljedećem<br />
rasporedu:<br />
Marketing u funkciji razvoja, stvaranje marke odrednica<br />
uspjeha – 23. 9. srijeda<br />
Brza gradnja – 16. 10. petak<br />
Mirenje – alternativni način rješavanja sporova – 2. 10. petak<br />
Elektroničko poslovanje u obrtu – 7. 10. srijeda<br />
Poslovno planiranje i izrada planova – 14. 10. srijeda<br />
Poslovna udruživanja i zajednički nastup na tržištu – klasteri,<br />
zadruge – 27. 10. srijeda<br />
Demonstracija frizura, kozmetike – 25. 10. nedjelja<br />
Niskoenergetska gradnja – pasivna kuća kao standard<br />
gradnje – 28. 10. srijeda<br />
Javna nabava – 30. 10. petak<br />
Udruženje poziva sve zainteresirane da detaljnije informacije o programima<br />
potraže u Udruženju obrtnika Rijeka, Vukovarska 21, tel. 051 37 21 44,<br />
e-mail: uo-rijeka@hok.hr ili na web stranici Udruženja www.obrtnici-rijeka.hr<br />
AGO ŽERIĆ, STAKLAR – DOBITNIK NAGRADE ZA ŽIVOTNO DJELO<br />
Volim staklarsku struku!<br />
Uvjeren je Ago Žerić da zanat<br />
neće izumrijeti. Uvijek će<br />
trebati promijeniti okvir na slici,<br />
ogledalu, a i termoizolacijsko<br />
staklo vremenom pobijeli,<br />
zamagli, mora se zamijeniti<br />
Kada sam prije više od četvrt stoljeća,<br />
tek učlanjen u Udruženje<br />
obrtnika Opatija, prisustvovao<br />
jednoj svečanosti dodjele nagrada,<br />
začuđujuće i gotovo nedostižnom mi<br />
je zazvučala nagrada u povodu 25<br />
godina obrtničkog djelovanja. Hej! 25<br />
godina, di je to? – upitao se tada Ago<br />
Žerić, staklar iz Voloska, ovogodišnji<br />
laureat koji je za četvrtstoljetni obrtnički<br />
staž od Obrtničke komore Primorsko-goranske<br />
županije nagrađen<br />
Nagradom za životno djelo.<br />
– I da mi je netko rekao prije 30<br />
godina da ću sve ovo što sam do<br />
sada napravio i napraviti, ne bih mu<br />
vjerovao, nasmijao bih se. Ja sam<br />
došao ovdje iz Bihaća sa sportskom<br />
torbom. Nije me bilo sramota raditi,<br />
znao sam i volio raditi. Bio sam zadnji<br />
završeni VKV staklar u Rijeci. To<br />
sam zvanje stekao u građevinskoj<br />
školi 1976. godine. Nakon te, moje<br />
generacije, prestalo se sa školovanjem<br />
u toj struci i zato možda ona nije<br />
ni napredovala koliko su neke druge.<br />
To je velika šteta – reći će Žerić.<br />
– Staklar nije samo promijeniti<br />
polomljeno staklo na prozoru. Danas<br />
se proizvode i ugrađuju termoizolacijska<br />
stakla, debela stakla,<br />
www.hok.hr<br />
Okvir mora pristajati na sliku kao<br />
odijelo čovjeku<br />
obrađena. Danas staklarstvo manje<br />
počiva na zanatskoj vještini, a više<br />
na znanju i tehnologiji, strojevima<br />
za pranje, sušenje, spajanje.<br />
U obrtničke vode Agu Žerića odvele<br />
su okolnosti s kojima se u tadašnjem<br />
udruženom radu nije mogao pomiriti.<br />
Nakon 10 godina provedenih u<br />
riječkoj »Stakloplastici« dao je otkaz i<br />
otvorio samostalnu staklarsku radnju<br />
u Matuljima. Napominje, početak nije<br />
bio lagan, u četiri je godine morao<br />
promijeniti tri poslovna prostora.<br />
Kao obrtnik imate uspone i padove,<br />
odgovara Žerić na pitanje s čime<br />
se sve morao nositi u svom obrtničkom<br />
životu. – Imate dana kada vam<br />
ne ide, pa ne ide, a onda vam neke<br />
stvari idu same po sebi. Nije uvijek<br />
presudno ni znanje niti iskustvo.<br />
Nekad morate imati i sreće. Najveći<br />
su problemi danas naplate koje ne<br />
možete riješiti ni sudskim putem. Ali<br />
najtužnije je što morate ići na sud,<br />
utužiti, izložiti se novom trošku kako<br />
biste mogli otpisati potraživanje.<br />
Komorski sustav pomogne obrtniku,<br />
ali ne u tolikoj mjeri da se potpuno<br />
oslonite na sustav, no pruža vam<br />
osnovne informacije koje ne znate,<br />
ne možete dokučiti ili nemate vremena.<br />
Od samog osnutka član sam<br />
opatijskog Udruženja, a po tijelima<br />
sam bio angažiran. Od kada su sin<br />
i kći počeli raditi sa mnom, nalazim<br />
više vremena za Udruženje, odlaske<br />
na sastanke.<br />
– Nagrada me razveselila, premda,<br />
nagradama nikada nisam pridavao<br />
značaj. Ja sam volio tu struku i<br />
još je volim, iako sada pomalo postajem<br />
zasićen. Struka kao struka<br />
je interesantna, ima neograničene<br />
mogućnosti i pruža zadovoljstvo.<br />
Na primjer, kada je hotel Ambasador<br />
u Opatiji izgorio, mi smo u mjesec<br />
dana uspjeli napraviti tisuću i<br />
dvije-tri stotine kvadrata termopan<br />
stakala i ugraditi ih. Kada je bilo<br />
otvorenje, bilo je lijepo osjetiti to zadovoljstvo<br />
da ste ostavili nešto iza<br />
sebe. Dosta je hotela u Opatiji i po<br />
otocima kojima smo dali svoj pečat,<br />
opremili smo priličan <strong>broj</strong> objekata.<br />
Uz sina i kći, Žerić u svom obrtu<br />
zapošljava još tri djelatnika i ne izostavlja<br />
spomenuti ni suprugu koja<br />
mu pomaže oko admnistrativnih poslova<br />
kada zatreba.
16 Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009.<br />
ŽUPANIJE<br />
XI.<br />
POŽEGA<br />
POŽEŠKO-SLAVONSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK POŽEŠKO-<br />
SLAVONSKE ŽUPANIJE<br />
34000 POŽEGA<br />
Dr. Franje Tuđmana 9<br />
Telefon:<br />
034/272 457<br />
Telefaks:<br />
034/272 457<br />
E-mail:<br />
ok.pozega@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Ivan Bulić<br />
Tajnik:<br />
Zvonko Martinović<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Slaven Paponja<br />
POTICAJI ZA KONTINENTALNI TURIZAM<br />
U županiju stiglo<br />
700.000 kuna<br />
Šesnaest korisnika bespovratnih<br />
sredstava Ministarstva turizma<br />
RH, u Požegi je dobilo<br />
ugovore o potpori za kandidirane<br />
projekte.<br />
Riječ je o korisnicima s područja<br />
Požeško-slavonske županije koji<br />
su dobili ukupno 700.000 kuna<br />
poticaja iz spomenutoga ministarstva.<br />
Ugovore, u kojima stoji da će korisnici<br />
avansno dobiti polovicu sredstava,<br />
a ostatak nakon prilaganja<br />
računa za troškove realizacije projekta,<br />
uručio im je Ivo Mujo, državni<br />
tajnik u Ministarstvu turizma.<br />
Uz njega, okupljene predstavnike<br />
obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava,<br />
pozdravila je i Tanja<br />
Novotni, ravnateljica Uprave za<br />
kontinentalni turizam te Ivan Bulić,<br />
predsjednik Obrtničke komore<br />
Požeško-slavonske županije. Domaćin<br />
tog događaja u Županijskoj<br />
Na Vinkovačkom jesenskom<br />
sajmu gospodarstva i obrtništva<br />
Obrtničku komoru Požeško-slavonske<br />
županije predstavljali<br />
su Autolimarija Jelušić, koja<br />
se bavi uslugom popravaka i<br />
Državni tajnik I. Mujo i dožupan Ž. Jakopović<br />
Požežani idu na sajmove<br />
vijećnici bio je Željko Jakopović,<br />
županov zamjenik za gospodarstvo,<br />
koji je pozdravio sve okupljene<br />
i u ime poslovno odsutnoga<br />
požeško-slavonskoga župana Marijana<br />
Aladrovića.<br />
bojanja motornih vozila te Servis<br />
Jelušić, koji se bavi opremanjem<br />
ugostiteljskih objekata te servisiranjem<br />
ugostiteljske opreme,<br />
rashladnih uređaja i kućanskih<br />
aparata. Na Zagrebačkom velesajmu,<br />
odnosno 51. međunarodnom<br />
obrtničkom sajmu, požešku<br />
su Obrtničku komoru predstavljali<br />
obrt za kovanje i obradu metala<br />
Baja te obrt za proizvodnju i usluge<br />
Veić.<br />
PRIJEDLOG MJERA ZA OBRTNIŠTVO<br />
Novi župan Aladrović<br />
obećao pomoć<br />
Budući da je ovoga ljeta došlo do promjene u vrhu Požeškoslavonske<br />
županije, čelnici Obrtničke komore očekivano su<br />
upoznali novoga župana sa stanjem. Župan Aladrović obećao<br />
im je pomoć u granicama svojih mogućnosti<br />
Predsjednik Obrtničke komore<br />
Požeško-slavonske županije,<br />
Ivan Bulić uputio je požeško-slavonskom<br />
županu Marijanu Aladroviću<br />
dopis, odnosno prijedlog<br />
mjera kojima bi se u suradnji s<br />
gradovima i općinama te drugim<br />
institucijama moglo pomoći požeškom<br />
obrtništvu.<br />
U prijedlogu se navodi kako bi<br />
se zaustavljanje pada <strong>broj</strong>a obrtnika<br />
moglo spriječiti, primjerice,<br />
putem sufinanciranja troškova<br />
osnivanja obrta i upravne pristojbe,<br />
zatim kroz dodjelu povoljnijih<br />
kredita poduzetnicima, subvencioniranje<br />
kamata na poduzetničke<br />
kredite, dodjelu nepovratnih<br />
potpora tradicijskim, deficitarnim<br />
proizvodnim obrtima i obrtima<br />
koji zapošljavaju osobe s inva-<br />
liditetom te kroz druge potpore,<br />
stipendiranje naučnika, poticanje<br />
brže prekvalifikacije, poticajnije i<br />
povoljnije uvjete u poduzetničkim<br />
zonama i slično.<br />
Novi požeško-slavonski župan<br />
upoznat je detaljno i s najčešćom<br />
problematikom obrtnika, ali i s<br />
najznačajnijim projektima Obrtničke<br />
komore, koje će Požeškoslavonska<br />
županija poduprijeti.<br />
Budući da je ovoga ljeta došlo<br />
do promjene u vrhu Požeško-slavonske<br />
županije, čelnici<br />
Obrtničke komore očekivano su<br />
upoznali novoga župana sa stanjem.<br />
Župan Aladrović obećao<br />
im je pomoć u granicama svojih<br />
mogućnosti. Suradnja između te<br />
dvije institucije sada bi trebala biti<br />
znatno bolja.<br />
Prijave za majstorski ispit<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Požeško-slavonske<br />
županije nastavlja s<br />
edukacijom svojih članova. Tako<br />
će ove jeseni organizirati novi krug<br />
polaganja majstorskih ispita za kuhare,<br />
natkonobare, frizere, automehaničare,<br />
zidare, trgovce i sva<br />
druga zanimanja za koja se pokaže<br />
interes. Prijave za majstorske ispite<br />
primaju se u prostorijama Obrtničke<br />
komore kod Franciska Didovića,<br />
višeg stručnog savjetnika Komore.<br />
Podsjetimo, početkom ljeta diplome<br />
su primila 43 majstora.<br />
SPLIT<br />
XVII.<br />
SPLITSKO-DALMATINSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK SPLITSKO-<br />
DALMATINSKE ŽUPANIJE<br />
21000 SPLIT<br />
Ruđera Boškovića 28-30<br />
Telefon:<br />
021/470 114<br />
Telefaks:<br />
021/470 115<br />
E-mail:<br />
ok.split@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Dražan Krolo<br />
Tajnica:<br />
Katja Šabić<br />
STRANICU PRIPREMILA:<br />
Nada Brezec<br />
Brački kamen zablistao<br />
na MOS-u Na<br />
Bjelina bračkog<br />
kamena na<br />
Velesajmu<br />
S<br />
izložbenog prostora obrta<br />
Mozaik na zajedničkom izložbenom<br />
štandu OK Splitskodalmatinske<br />
županije na 51. MOS-u<br />
– njegov vlasnik Neven Drpić iz Pučišća<br />
na Braču, nije se smio udaljavati.<br />
Svako malo znatiželjni posjetitelji<br />
i kupci raspitivali bi se na<br />
Mozaikovom štandu o proizvodima,<br />
načinu njihove izrade i upotrebe,<br />
razgledavali bi izloške ili kupovali<br />
predmete koje proizvodi ovaj obrt<br />
kao predmete za ukras ili svakodnevnu<br />
upotrebu.<br />
Brački kamen osnovna je sirovina<br />
iz koje nastaju male i velike<br />
zdjele za voće, vaze, pepeljare,<br />
svijećnjaci, mužari, križevi, razne<br />
»škatulje«… čak i malene brodice,<br />
ukupno oko 400 različitih proizvoda,<br />
a sve se proizvodi u krugu obitelji u<br />
Pučišćima, bračkoj općini sa nekoliko<br />
tisuća stanovnika poznatoj po<br />
obradi bračkog kamena i po jedinoj<br />
specijaliziranoj klesarskoj srednjoj<br />
školi, koja ove godine obilježava<br />
svoju stogodišnjicu.<br />
Ovaj je obrt prvi put na zagrebačkom<br />
MOS-u – kako kaže njegov<br />
vlasnik – da bi proširio tržište<br />
i prodao dio robe na jesen i zimu.<br />
Tijekom ljeta za plasman nema<br />
problema – sve se proda na dva<br />
štanda na Braču – u Pučišćima u<br />
i Bolu, kao i u velikom <strong>broj</strong>u suvenirnica<br />
i trgovina uzduž Jadrana.<br />
Svi proizvodi imaju dobru prođu na<br />
hrvatskom tržištu, a Drpić očekuje<br />
da će se nova tržišta za suvenire<br />
i male uporabne predmete otvoriti<br />
tek kad <strong>Hrvatska</strong> uđe u Europsku<br />
uniju.<br />
Zasad ne planira izvoziti svoje<br />
proizvode, jer, kako kaže, postupak<br />
pripreme sve potrebne dokumentacije<br />
za izvoz dugotrajan je i skup jer<br />
traži mnogo radnog vremena, kojeg<br />
nemaju zasad četiri zaposlenika<br />
ovog obiteljskog obrta.<br />
Mozaik kao obrt za čiji asortiman<br />
vlada potražnja rado bi se širio da u<br />
Pučišćima postoji industrijska zona.<br />
Premda je svaki primjerak Mozaikovih<br />
proizvoda jedinstven jer ga<br />
obilježavaju jedinstvene šare i tekstura<br />
kamena i tajne završnih poteza<br />
kamenorezačkog zanata – tek<br />
bi povećana proizvodnja bila pravi<br />
odgovor na veliku potražnju.<br />
Nisu samo potrošači jedini suci<br />
koji govore u prilog ovoj jedinstvenoj<br />
proizvodnji – na ovogodišnjem<br />
sajmu hrvatskih suvenira Kvarner<br />
EXPO 2009 održanoj u Opatiji<br />
početkom travnja obrt Mozaik dobio<br />
je treću nagradu, dok već pet<br />
proizvoda ovog obrta ima oznaku<br />
»hrvatski otočni proizvod«, koju<br />
tradicijskim i inovativnim proizvodima<br />
koje proizvode otočni proizvođači<br />
dodjeljuje Ministarstvo mora,<br />
prometa i infrastrukture u cilju poticanja<br />
razvoja otočne proizvodnje<br />
kroz prepoznatljivost i jačanje konkurentnosti<br />
otočnih proizvoda na<br />
tržištu.<br />
www.hok.hr<br />
Vrijedno priznanje na 51. MOS-u<br />
Zagrebačkom<br />
velesajmu<br />
17. rujna<br />
svečano su dodijeljena<br />
priznanja<br />
za cjelovitost marketinškog<br />
nastupa<br />
na 85. jesenskom<br />
međunarodnom<br />
zagrebačkom velesajmu,<br />
kao i nagrade<br />
»Vrijedne ruke«<br />
izlagačima na 51.<br />
MOS-u, koje dodjeljuje<br />
Ministarstvo<br />
gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva.<br />
Štand OK Split zasluženo dobio priznanje<br />
U skupini obrtništva<br />
Priznanje i kristalna skulptura za najvišu razinu oblikovanja i<br />
najbolje ideje u rješavanju prezentacije pripala je Obrtničkoj komori<br />
Splitsko-dalmatinske županije.
ŽUPANIJE Obrtničke <strong>novine</strong> / veljača rujan 2009.<br />
17<br />
SISAK<br />
III.<br />
SISAČKO-MOSLAVAČKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK SISAČKO-<br />
MOSLAVAČKE ŽUPANIJE<br />
44000 SISAK<br />
Ulica Ante Starčevića 13<br />
Telefon:<br />
044/521 134<br />
Telefaks:<br />
044/522 487<br />
E-mail:<br />
ok.sisak@hok.hr<br />
Web: www.ok-smz.hr<br />
Predsjednik:<br />
Željko Vrbanus<br />
Tajnik:<br />
Violeta Jelić<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Siniša Vidović<br />
NA ŽUPANIJSKIM MANIFESTACIJAMA<br />
Obrtnici neizostavni<br />
Zahvaljujući do<strong>broj</strong> suradnji s<br />
organizatorima, a ponajprije<br />
zahvaljujući svojem ugledu, obrtništvo<br />
Sisačko-moslavačke županije<br />
postalo je neizostavnim dijelom<br />
svih manifestacija koje se tijekom<br />
godine organiziraju na području<br />
županije. Bez obrtnika, predstavnika<br />
tradicionalnih zanimanja, nemoguće<br />
je zamisliti sisački Sajam<br />
cvijeća, petrinjsku Promenadu<br />
kroz povijest, novljanske Ljetne<br />
priredbe. Vjerojatno najdalje u toj<br />
suradnji otišao je grad Kutina, koji<br />
je organizaciju najzahtjevnije i najvažnije<br />
gradske manifestacije »Petrovo<br />
– slavlje kutinsko« prepustio<br />
gradskom Udruženju obrtnika.<br />
Obrtnici su svoj veliki doprinos<br />
dali i nedavno održanoj, trećoj<br />
»Keltskoj noći« u Sisku, u organi-<br />
zaciji Turističke zajednice grada<br />
Siska.<br />
Veličanstvena večer koju su<br />
mnogo<strong>broj</strong>ni gosti i domaće stanovništvo<br />
ogromnim posjetom učinili<br />
spektakularnom, bila je i sjajna<br />
prigoda za prezentaciju obrtnika<br />
koji su u povijest grada Siska zauvijek<br />
utkani. Sigurno je da bi za<br />
obrtnike, predstavnike tradicijskih<br />
zanata bilo daleko bolje da sama<br />
manifestacija traje dulje jer bi<br />
onda i komercijalni efekt nastupa<br />
na njoj bio daleko veći.<br />
Tradicionalni obrt svoje mjesto<br />
našao je i u tradicionalnoj »Voloderskoj<br />
jeseni«, a mnogi će<br />
obrtnici reći da najbolje posluju<br />
na manifestaciji koja je tek pred<br />
nama – »Kestenijadi« u Hrvatskoj<br />
Kostajnici.<br />
Održana tri ciklusa stručnih ispita<br />
Tijekom ove godine održana su do sada, tri ciklusa ispita o stručnoj osposobljenosti,<br />
na kojima je 47 osoba steklo zanimanja jednostavnije<br />
složenosti. Najviše je kandidata položilo ispite za jednostavna ugostiteljska<br />
zanimanja ili u pripremi jednostavnijih jela i slastica. Većina će od njih raditi<br />
ili voditi poslovanje u svojim obrtima, dok su neki potražili sezonsko zaposlenje<br />
na Jadranu.<br />
I dalje ostaje mali <strong>broj</strong> onih koji polažu ispite za građevinska zanimanja,<br />
kao što su armirač, izolater, keramičar, teracer i podopolagač, iako<br />
su upravo to vrlo tražena zanimanja.<br />
Za proljetni rok majstorskih ispita u OK SMŽ prijavila su se 42 kandidata,<br />
od kojih je 5 odustalo, pa je ispitima pristupilo 37 kandidata u 13<br />
zanimanja, od kojih samo 4 kandidata nisu položila ispit.<br />
Prijave za jesenski rok primale su se do 11. rujna, a sam ispit provodi<br />
se od 9. studenoga do 18. prosinca po posebnom rasporedu.<br />
Trend slabog odaziva novih<br />
srednjoškolaca nekim<br />
»obrtničkim« zanimanjima<br />
nastavljen je i ove godine.<br />
Nakon završetka jesenskog<br />
upisnog roka postalo je jasno<br />
da učenici završnih razreda<br />
osnovnih škola i oni koji ih u<br />
izboru zanimanja usmjeravaju<br />
i dalje izbjegavaju deficitarna<br />
zanimanja, upravo ona koja<br />
na tržištu rada nedostaju, te,<br />
dakle, jamče daleko lakšu<br />
potragu za zaposlenjem<br />
Industrijsko-obrtnička škola u Sisku<br />
ove godine nije upisala ni<br />
jednog autolimara, ni bravara,<br />
dok je primjerice plinoinstalatera<br />
upisano i više nego što je škola planirala.<br />
Srednja škola Viktorovac, isto je<br />
tako tradicionalno popunila svoja<br />
zanimanja. Frizera, kuhara i konobara<br />
upisano je čak i nešto više od<br />
planiranog.<br />
Obrtnička škola Sisak nije upisala<br />
ni jednog krovopokrivača, tesara,<br />
klesara ni dimnjačara, a čak<br />
ni u relativno traženom zanimanju<br />
fotografa, nije posve ispunjen školski<br />
plan.<br />
Naime, upisan je jedan učenik<br />
manje od planiranog. Srednja<br />
OBRTNIČKA ZANIMANJA<br />
Slab odaziv<br />
srednjoškolaca<br />
Prezentacija tradicijskog obrta<br />
škola Novska upisala je najmanje<br />
krojača, a najviše prodavača, što<br />
je skupina kod koje je posve popunjena<br />
kvota.<br />
U tehničkoj školi Kutina nije posve<br />
ispunjen upisni plan, ali je odaziv<br />
novih srednjoškolaca ipak prilično<br />
dobar.<br />
U Srednjoj školi Glina, od željenih<br />
8 upisan je samo jedan elektromehaničar,<br />
dok su zanimanja elektroinstalater<br />
i autoelektričar polovično<br />
popunjena.<br />
Svakako je vrijedno spomenuti<br />
da je POK uložio velik napor i na<br />
populariziranju i stipendiranju deficitarnih<br />
zanimanja što, uz činjenicu<br />
da su ta zanimanja kraći put do osiguranja<br />
egzistencije, ipak nije bilo<br />
dovoljno.<br />
XV.<br />
ŠIBENIK<br />
ŠIBENSKO-KNINSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK ŠIBENSKO-KNINSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
22000 ŠIBENIK<br />
Ulica Stjepana Radića 77 a<br />
Telefon:<br />
022/311 715<br />
Telefaks:<br />
022/336 641<br />
E-mail:<br />
ok.sibenik@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Ante Mihić<br />
Tajnik:<br />
Slaven Jakelić<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Nikola Urukalo<br />
LICENCIRANJE ZA PRIJAM<br />
NAUČNIKA<br />
Besplatna<br />
predavanja,<br />
knjige i ispiti<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Šibensko-kninske<br />
županije, odnosno, njezin Odjel za<br />
obrazovanje organizira besplatna predavanja<br />
i ispite za sve pravne i fizičke osobe<br />
zainteresirane za stjecanje licencija za<br />
prijam naučnika. Ispit, kojim se dokazuju<br />
osnovna znanja o poučavanju naučnika,<br />
održat će se 4. prosinca 2009. u Šibeniku.<br />
Prijave za ispit dostavljaju se Odjelu za<br />
obrazovanje u Obrtničkoj komori Šibensko-kninske<br />
županije, u Ulici Stjepana Radića<br />
<strong>broj</strong> 77a ili na telefone 022/336 641 i<br />
022/311 715. Za ispit je potrebno uplatiti<br />
iznos od 240 kuna.<br />
Kako bi zainteresirane osobe mogle što<br />
uspješnije položiti ovaj ispit, u Obrtničkoj<br />
komori tijekom listopada i prosinca bit će<br />
organizirana i besplatna predavanja. Ona<br />
će se održavati s početkom u 19.15 sati,<br />
i to u ponedjeljak 19. listopada, četvrtak<br />
22. listopada, ponedjeljak 26. listopada,<br />
četvrtak 29. listopada, ponedjeljak 2. studenog,<br />
četvrtak 5. studenog, ponedjeljak<br />
9. studenog i četvrtak 12. studenog. Prijave<br />
za besplatna predavanja dostavljaju se<br />
na istu adresu kao i za ispite. Predavanja<br />
nisu uvjet za izlazak na ispit. Ispiti se pripremaju<br />
po knjizi »Osnove radne pedagogije«,<br />
koju su napisali mr. Olga Lui i Ivan<br />
Herceg. Svi koji prijave ispite dobivaju po<br />
jedan besplatni primjerak ove knjige.<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Šibenskokninske<br />
županije predstavila<br />
je na 51. međunarodnom<br />
obrtničkom sajmu, koji je<br />
održan u sklopu 85. zagrebačkog<br />
jesenskog velesajma, deset izlagača.<br />
Na štandu površine 65 četvornih<br />
metara predstavljene su<br />
djelatnosti, među kojima je veliki<br />
<strong>broj</strong> onih koje su specifične upravo<br />
za šibenski kraj. Premijerni nastup<br />
na Zagrebačkom velesajmu<br />
imao je obrt Zlarinka, vlasnice Kri-<br />
ŠIBENČANI NA 51. MEĐUNARODNOM OBRTNIČKOM SAJMU<br />
Prvi put predstavljeni<br />
zlarinski koralji<br />
Već prvog dana sajma, štand Obrtničke komore Šibenskokninske<br />
izazvao je veliku pozornost posjetitelja, čime se<br />
nastavlja tradicija njihovog uspješnog izlaganja na ovoj velikoj<br />
međunarodnoj smotri<br />
stin Ljuba s otoka Zlarina, koja se<br />
bavi izradom nakita od koralja.<br />
Riječ je o obrtu, koji se obradom<br />
i izradom nakita od koralja<br />
bavi na tradicionalan način po<br />
čemu je Zlarin poznat i izvan granica<br />
Hrvatske. Kao vanjski suradnik<br />
na štandu Obrtničke komore<br />
Šibensko-kninske županije predstavio<br />
se i Uslužni obrt Mehanika<br />
– Čala, vlasnika Filipa Čale iz<br />
Šibenika. Ovaj izlagač izložio je<br />
opremu za parkirališta, odnosno<br />
www.hok.hr<br />
Posjetitelje oduševili<br />
zlarinski koralji<br />
automatizirane rampe. Već prvog<br />
dana sajma, štand Obrtničke komore<br />
Šibensko-kninske izazvao<br />
je veliku pozornost posjetitelja,<br />
čime se nastavlja tradicija njihovog<br />
uspješnog izlaganja na ovoj<br />
velikoj međunarodnoj smotri.<br />
Podsjetimo, prošle godine štand<br />
Obrtničke komore Šibenskokninske<br />
županije dobio je i posebno<br />
velesajamsko priznanje.<br />
Uz obrte Zlarinka i Mehanika<br />
– Čala na 51. međunarodnom<br />
sajmu obrtništva još su izlagali<br />
Trgovački obrt De kok, vlasnika<br />
Mate Kokića iz Šibenika, Obrt za<br />
usluge Maslinjak, vlasnice Zvone<br />
Bašić iz Murtera, Obrt za izradu<br />
suvenira Dalmatino, vlasnice Mirjane<br />
Kukrić iz Pirovca, Obrt za<br />
izradu narodnih nošnji, suvenira<br />
i trgovinu Atelier Venel, vlasnice<br />
Nelice Knežević iz Vodica, Obrt<br />
za izradu narodnih odjevnih predmeta<br />
i edukaciju Lipa, vlasnice<br />
Liposave Kuštović iz Prvić Šepurine,<br />
Obrt za proizvodnju i prodaju<br />
Api-herba, vlasnika Pere Antičevića,<br />
Obrt za izradu suvenira Nisa,<br />
vlasnika Zorana Sinobada i Poljoprivredni<br />
obrt M&MED, vlasnika<br />
Milenka Čavline iz Knina.<br />
Nastup na 51. međunarodnom<br />
obrtničkom sajmu u cijelosti je<br />
financirala Obrtnička <strong>komora</strong> Šibensko-kninske<br />
županije.<br />
Izložbeni prostor OK<br />
Šibensko-kninske županije
18 Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009.<br />
ŽUPANIJE<br />
VARAŽDIN<br />
V.<br />
VARAŽDINSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK VARAŽDINSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
42000 VARAŽDIN<br />
Vodnikova 4<br />
Telefon:<br />
042/320 986<br />
Telefaks:<br />
042/320 949<br />
E-mail:<br />
ok.varazdin@hok.hr<br />
Web: www.obrtnicka-<strong>komora</strong>-vz.hr<br />
Predsjednik:<br />
Vladimir Habek<br />
Tajnik:<br />
Ivan Vusić<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Ivica Njegovec<br />
dosadašnjih 15 godina postojanja<br />
varaždinska Obrtnička<br />
U<br />
<strong>komora</strong> bila je smještena u iznajmljenim<br />
prostorijama varaždinskog<br />
Udruženja obrtnika u Kukuljevićevoj<br />
ulici, a svečanost »službenog«<br />
otvaranja novog vlastitog objekta bit<br />
će upriličena krajem godine upravo<br />
u povodu obilježavanja 15. godišinvesticija<br />
vrijedna 2,5 milijuna kuna<br />
Nove prostorije obrtnicima<br />
Počeli su radovi na izgradnji novog suvremenog zdanja<br />
UO Ivanec, koje bi, kako se predviđa, trebalo<br />
biti dovršeno do kraja godine. Novi Obrtnički dom nalazit<br />
će se u sklopu suvremenog stambeno-poslovnog<br />
objekta koji gradi poduzetnička tvrtka Andrije Grabara s<br />
kojom je potpisan ugovor o zajedničkoj gradnji. U tom<br />
Nove prostorije<br />
nakon 15 godina<br />
njice postojanja Obrtničke komore<br />
Varaždinske županije.<br />
Zgrada novog sjedišta obrtnika<br />
Varaždinske županije, koja je renovirana<br />
i uređena od temelja do krova,<br />
obuhvaća ukupno 290 četvornih<br />
metara površine u čijem je podrumskom<br />
dijelu velika hala za sastanke,<br />
u prizemlju su uredi predsjednika i<br />
Od 17. kolovoza Obrtnička<br />
<strong>komora</strong> Varaždinske županije<br />
konačno djeluje u vlastitim<br />
prostorijama u potpuno<br />
renoviranom objektu u<br />
Vodnikovoj 4<br />
tajnika te prostorija<br />
za prijeme<br />
i poslovne<br />
razgovore, a<br />
na tavanskom<br />
su dijelu<br />
uredi stručne<br />
suradnice za<br />
obrazovanje i uredi<br />
računovodstva te prostorija novoosnovanog<br />
Udruženja ugostitelja i<br />
turističkih djelatnika Varaždina.<br />
Za kupnju i uređenje tvrtki »Vile<br />
barok« plaćeno je 2,5 milijuna kuna,<br />
od čega su 2,1 milijun kuna osigurani<br />
putem kredita Varaždinske<br />
banke, a 400 tisuća kuna vlastitim<br />
izdvajanjima.<br />
IVANEČKI OBRTNICI GRADE SVOJ DOM<br />
Novo zdanje do kraja sljedeće godine<br />
će objektu ivanečki obrtnici dobiti prostorije od skoro<br />
230 četvornih metara, a prema dogovorenoj financijskoj<br />
»konstrukciji« Udruženje obrtnika je za potrebe gradnje<br />
ustupilo zemljište, pokrit će i troškove komunalnog i<br />
vodnog doprinosa, a dio potrebnih sredstava osigurat<br />
će putem kreditnih sredstava od 400 tisuća kuna.<br />
U sklopu Dana Svete Nedjelje u Ludbregu<br />
održan Ludbreški sejem<br />
Obrtnici prikazali<br />
stare zanate<br />
Uz stare zanate i atraktivne modne revije<br />
sklopu ludbreških Dana Svete<br />
Nedjelje, tradicionalne<br />
U<br />
vjerske, gospodarske, kulturne<br />
i turističke manifestacije koja je<br />
krajem kolovoza i početkom rujna<br />
tijekom desetodnevnog održavanja<br />
okupila oko 80 tisuća posjetitelja,<br />
održan je i 17. ludbreški<br />
sejem s osamdesetak izlagača<br />
iz sjeverozapadne Hrvatske. Na<br />
ovoj regionalnoj smotri najrazličitijih<br />
proizvoda predstavili su se i<br />
obrtnici, proizvođači galanterije,<br />
cipela, proizvoda od kovanog željeza,<br />
tekstila, suvenira, licitarskih<br />
i lončarskih proizvoda, raznih<br />
pripravaka od meda te mnoštvo<br />
drugih obrtničkih proizvoda.<br />
Posebnu pozornost posjetitelja<br />
privukle su prezentacije<br />
starih zanata, a nisu izostale ni<br />
<strong>broj</strong>ne atraktivne revije.<br />
VIROVITICA<br />
X.<br />
VIROVITIČKO-PODRAVSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK VIROVITIČKO-<br />
PODRAVSKE ŽUPANIJE<br />
33000 VIROVITICA<br />
Pavla Radića 3<br />
Telefon:<br />
033/721 258<br />
Telefaks:<br />
033/726 028<br />
E-mail:<br />
ok.virovitica@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Josip Novogradec<br />
Tajnik:<br />
Božidar Jeremić<br />
STRANICU PRIPREMILA:<br />
Katica Kovačević<br />
PROSLAVA DANA VIROVITIČKO-PODRAVSKE ŽUPANIJE<br />
Uručene povelje zahvalnosti<br />
Prigodom proslave dvojici obrtnika uručene su<br />
Povelje zahvalnosti. Krešimir Kostelac, vlasnik<br />
obrta »Fructus«, povelju je dobio za iznimne<br />
rezultate u razvoju poduzetništva, a Josip<br />
Kalinić, vlasnik obrta »Kalinić K+J«, za razvoj<br />
obrtništva<br />
U<br />
sklopu svečane sjednice<br />
Skupštine Virovitičko-podravske<br />
županije, kojom je proslavljen<br />
3. rujna, Dan županije, zaslužnim<br />
pojedincima i tvrtkama za doprinos<br />
napretku županije uručena su priznanja.<br />
Među dobitnicima županijske<br />
Povelje zahvalnosti dva su obrtnika:<br />
Krešimir Kostelac iz Orahovice i Josip<br />
Kalinić iz Virovitice.<br />
Krešimir Kostelac, vlasnik obrta<br />
»Fructus«, čija je glavna djelatnost<br />
Kostelac sa svojim vinima<br />
na sajmu Viroexpo<br />
proizvodnja voćnih<br />
vina, a proizvodi<br />
i voćne<br />
rakije i likere, povelju<br />
je dobio za<br />
iznimne rezultate<br />
u razvoju poduzetništva.<br />
O kakvoći<br />
proizvoda<br />
svjedoči četiri<br />
puta za redom osvojena titula za najbolje<br />
ocijenjeno vino na najvećem<br />
KREŠIMIR Kostelac<br />
Nagrada je veliki<br />
poticaj za daljnji rad<br />
– S obzirom na to da u županiji djeluje veliki<br />
<strong>broj</strong> tvrtki, a nagrada je dodijeljena u kategoriji<br />
poduzetništva, naravno da nam to puno znači<br />
jer potvrđuje da smo, bez obzira što smo mala i<br />
mlada firma, na dobrom putu prema ostvarivanju<br />
naših ciljeva, što smo postigli prepoznatljivost, a naročito u županiji.<br />
Osim toga, nagrada predstavlja i veliki poticaj u daljnjem radu, naročito u<br />
ovo vrijeme recesije kada situacija na tržištu nije baš najbolja. Ovim putem<br />
zahvaljujem županu Tomislavu Tolušiću i županijskoj Skupštini što su<br />
izabrali moj obrt za ovu prestižnu nagradu – izjavio je Krešimir Kostelac.<br />
Dobitnici priznanja sa županom Tolušićem i predsjednikom<br />
županijske Skupštine Novogradecom<br />
ocjenjivanju vina u Hrvatskoj, sajmu<br />
Gast u Splitu. Najviša priznanja i zadovoljstvo<br />
kupaca motivirali su Kostelca<br />
za ulaganje u novi proizvodni<br />
pogon i povećanje proizvodnje.<br />
Josip Kalinić, vlasnik obrta »Kalinić<br />
K+J« za preradu mesa sa sjedištem<br />
u virovitičkom prigradskom<br />
naselju Sveti Đurađ, povelju je dobio<br />
za iznimne rezultate u razvoju<br />
obrtništva.<br />
U djelatnosti klanja, prerade i<br />
distribucije mesnih prerađevina uz<br />
članove obitelji zaposleno je još 15<br />
djelatnika. Kalinić isključivo posluje<br />
s domaćim uzgajivačima stoke.<br />
Uveo je kontrolu poslovanja sukladno<br />
europskim standardima prema<br />
načelima HACCAP-a, a proizvodi<br />
su izvrsne kakvoće o čemu svjedoči<br />
i zlatna medalja s lanjske požeške<br />
Kulenijade.<br />
www.hok.hr<br />
VIROVITIČKO-PODRAVSKI OBRTNICI NA SAJMOVIMA<br />
Virovitički obrtnici izlažu<br />
na sve strane<br />
Koristeći pogodnosti koje im<br />
sufinanciranjem troškova<br />
izlaganja, pružaju HOK i POK<br />
Virovitica, obrtnici su prisutni na<br />
<strong>broj</strong>nim sajamskim priredbama.<br />
Premda koriste novu tehnologiju<br />
i suvremeni sustav komunikacije<br />
putem interneta, obrtnici i tvrtke<br />
se i dalje za promidžbu, susrete i<br />
ocjenu konkurencije, međusobno<br />
povezivanje i širenje tržišta u cilju<br />
povećanja profita, najradije koriste<br />
sajamskim priredbama.<br />
U organizaciji Područne obrtničke<br />
komore Virovitica šest obrta<br />
predstavilo se, na Međunarodnom<br />
poljoprivrednom sajmu u Gudovcu<br />
kraj Bjelovara. Izlagali su na<br />
zajedničkom izložbenom prostoru<br />
Virovitičko-podravske županije,<br />
koja je na tom sajmu nastupila<br />
kao »Županija partner«. Prezentaciju<br />
gospodarstva<br />
Virovitičko-podravske<br />
županije zajednički<br />
su organizirali<br />
HGK – Županijska<br />
<strong>komora</strong> Virovitica,<br />
Razvojna agencija<br />
VIDRA, HOK – Područna<br />
obrtnička<br />
<strong>komora</strong> Virovitica i<br />
Turistička zajednica<br />
Virovitičko-podravske<br />
županije.<br />
Na Vinkovačkom<br />
jesenskom sajmu<br />
gospodarstva i obrtništva predstavilo<br />
se na štandu POK-a Virovitica<br />
čak devet obrta.<br />
Na 85. jesenskom zagrebačkom<br />
velesajmu, od 15. do 19. rujna, a u<br />
sklopu kojega je i 51. MOS – Međunarodni<br />
obrtnički sajam, predstavilo<br />
se deset obrta u organizaciji<br />
i na zajedničkom štandu Područne<br />
obrtničke komore Virovitica. Osim<br />
obrtnika, na 50 četvornih metara<br />
izložbenog prostora, Komora je<br />
ugostila i druge izlagače s područja<br />
županije, Razvojnu agenciju Vidra<br />
i županijsku Turističku zajednicu.<br />
Za 10. obrtnički i poduzetnički<br />
sajam u Požegi, koji će se održati<br />
krajem rujna, POK već prikuplja<br />
prijave. Jesenske sajamske aktivnosti<br />
obrtnika nastavljaju se i<br />
dalje kada slijedi Obrtnički sajam<br />
Istre od 8. do 11. listopada u Puli.<br />
Izložbeni prostor POK-a na ovogodišnjem MOS-u
ŽUPANIJE Obrtničke <strong>novine</strong> / veljača rujan 2009.<br />
19<br />
VUKOVAR<br />
XVI.<br />
VUKOVARSKO-SRIJEMSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK VUKOVARSKO-<br />
SRIJEMSKE ŽUPANIJE<br />
32100 VINKOVCI<br />
Ljudevita Gaja 17<br />
Telefon:<br />
032/333 304<br />
Telefaks:<br />
032/338 239<br />
E-mail:<br />
ok.vinkovci@hok.hr<br />
Predsjednik:<br />
Ivan Klarić<br />
Tajnik:<br />
Đuro Kadoić<br />
STRANICU PRIPREMILA:<br />
Anica Fridl<br />
PROBLEMI ILOČKIH GRAĐEVINACA<br />
Inspekcijom protiv »ilegalaca«<br />
Gradonačelnik Grada Iloka Miroslav Janić, primio je na razgovor predstavnike<br />
UO Ilok i obrtnike građevinske struke, obrtnike uslužnih djelatnosti<br />
– vodoinstalatere, limare, električare i ostale, kako bi mu ukazali na<br />
probleme u struci. Najveći od svih problema je rad na crno. Na području<br />
Iloka građevinske i uslužne djelatnosti u više od 50% slučajeva izvode neprijavljene<br />
grupe ljudi, među kojima je oko 30% ilegalne radne snage iz<br />
susjedne Srbije. Gradonačelnik je pokazao razumijevanje za problematiku<br />
obrtnika i obećao im svoju pomoć. To je i dokazao na drugom sastanku oko<br />
istog problema, održanom u prostorijama UO Ilok, na kojem su bili Ivan<br />
Klarić, predsjednik POK-a, Magdalena Prskalo, predsjednica Udruženja, te<br />
tajnici POK-a i Udruženja. Prvi korak u otkrivanju »ilegalnih« skupina bit će<br />
suradnja s građevinskom inspekcijom.<br />
UPISI U STRUKOVNE ŠKOLE<br />
Svake godine sve<br />
manje učenika<br />
Školska godina 2009./2010. u<br />
strukovnim školama Vukovarsko-srijemske<br />
županije započela<br />
je sa znatno manjim od planiranog<br />
<strong>broj</strong>a upisanih učenika. Sedam<br />
srednjih škola imalo je na raspolaganju<br />
791 slobodno mjesto, od<br />
čega je popunjeno 520 mjesta.<br />
Zadovoljni mogu biti tek u Ekonomsko-trgovačkoj<br />
školi u Vinkovcima<br />
gdje su popunjena sva<br />
upisna mjesta. Posebice je zabrinjavajuće<br />
u Iloku, gdje već drugu<br />
godinu za redom nije upisan ni jedan<br />
učenik. U najvećoj, Industrijsko-obrtničkoj<br />
školi u Vinkovcima,<br />
od planiranih 249, upisana su 203<br />
učenika. Najbolje su popunjeni<br />
smjerovi za automehaničare, frizere,<br />
kuhare i konobare, dok za<br />
zvanje krojača, tokara i instalatera<br />
grijanja i klimatizacije nije upisan<br />
niti jedan učenik! U drvodjelskoj<br />
tehničkoj školi za zanimanje stolar<br />
upisano je tek 9 učenika. Isti problem<br />
imaju i strukovne škole u Vukovaru<br />
gdje su se učenici upisivali<br />
samo u smjerove: kuhar, konobar,<br />
kozmetičar, frizer, autoelektričar i<br />
automehaničar, dok je za ostala<br />
zanimanja bio mali ili nikakav interes.<br />
U županjskoj srednjoj školi,<br />
koja je nudila 168 mjesta, upisano<br />
je 129 učenika, ali u sve smjerove<br />
koje nudi škola, iako bi mogli<br />
upisati još skoro 2 odjeljenja. U<br />
usporedbi s prošlom godinom to<br />
u cjelini i nije tako kritično, osim<br />
za određena strukovna zanimanja<br />
koja polagano izumiru.<br />
SAJAMSKA JESEN U VINKOVCIMA<br />
U okviru »Vinkovačkih<br />
jeseni« održana dva sajma<br />
U Vinkovcima čak<br />
dva sajma u rujnu<br />
U<br />
Vinkovcima se u rujnu već<br />
više od četiri desetljeća održavaju<br />
»Vinkovačke jeseni«.<br />
To je najveća i najpoznatija folklorna,<br />
kulturna i turistička manifestacija<br />
Slavonije, Baranje i zapadnog<br />
Srijema, ali i kontinentalne Hrvatske<br />
u cjelini.<br />
U rujnu, u okviru<br />
»Vinkovačkih<br />
jeseni održani su<br />
Vinkovački jesenski<br />
sajam gospodarstva<br />
i obrtništva i Sajam<br />
tradicijskih obrta i<br />
rukotvorina<br />
U organizaciji Gradskog<br />
poglavarstva,<br />
ove je godine u okviru<br />
44. »Vinkovačkih jeseni«<br />
po sedmi put održan Vinkovački<br />
jesenski sajam gospodarstva<br />
i obrtništva. U tri dana, na oko 2500<br />
četvornih metara zatvorenog i otvorenog<br />
izložbenog prostora, svoje je<br />
proizvode i usluge predstavilo oko<br />
120 izlagača iz cijele Hrvatske i Bosne<br />
i Hercegovine.<br />
42. ILOČKA BERBA GROŽĐA<br />
Vinari napravili »vinsko selo«<br />
Težište sajma je na obrtništvu,<br />
poljoprivredi, prehrambenoj industriji<br />
i šumarstvu, a organiziran je i<br />
niz dodatnih sadržaja poput foruma<br />
i okruglih stolova namijenjenih svim<br />
izlagačima i posjetiteljima.<br />
Treba reći kako je Obrtnička <strong>komora</strong><br />
Vukovarsko-srijemske županije<br />
osigurala prostor za obrtnike<br />
izlagače ostalih triju županijskih<br />
udruženja, no prostor je koristilo<br />
samo šest obrtnika UO Županja.<br />
Nešto manji po <strong>broj</strong>u izlagača,<br />
ali ne i manje važan, održan je<br />
Sajam tradicijskih obrta i rukotvorina.<br />
Pedesetak izlagača svaki je<br />
dan od 4. do 13. rujna u središtu<br />
gradskog parka izlagalo svoje rukotvorine.<br />
Posjetitelji su mogli uživati u ručnim<br />
radovima, ručno izrađenim proizvodima<br />
od drveta, vune, stakla, a<br />
poglede su mamili i šlinga, zlatovez<br />
i stogodišnja tkanja.<br />
Iloku je od 31. kolovoza do 6. rujna 2009. godine<br />
U održana 42. iločka berba grožđa, tradicionalna<br />
desetodnevna kulturna, zabavna i sportska manifestacija<br />
pod pokroviteljstvom Ministarstva poljoprivrede,<br />
ribarstva i ruralnog razvoja i glavnog pokrovitelja<br />
Grada Iloka. Kako bi što bolje prezentirali svoje proizvode,<br />
a posjetiteljima ponudili nešto<br />
novo, iločki su obrtnici napravili »vinsko<br />
selo« u kojem se, naravno, sve moglo kušati, ali i<br />
kupiti. Najviše je bilo različitih vina, no nije manjkalo<br />
ni slavonskih suhomesnatih specijaliteta, kolača i<br />
slastica, suvenira i cvijeća.<br />
ZADAR<br />
XIII.<br />
ZADARSKA<br />
ŽUPANIJA<br />
OK ZADARSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
23000 ZADAR<br />
Široka ulica 1/III<br />
Telefon:<br />
023/319 224<br />
Telefaks:<br />
023/311 383<br />
E-mail:<br />
ok.zadar@hok.hr<br />
Web: www.obrtnicka-<strong>komora</strong>-zadar.hr<br />
Predsjednik:<br />
Eduard Vicković<br />
Tajnik:<br />
Ive Marin<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Damir Maričić<br />
ZADAR i OTP BANKA POMAŽU<br />
PODUZETNICIMA<br />
Krediti za obrtnike<br />
Kao jedna od mjera pomoći poduzetnicima<br />
u vremenu teškog<br />
gospodarskog stanja i opće krize, trenutačno<br />
je u Zadru pokrenut gradski<br />
projekt kreditiranja za 2009. godinu.<br />
Kako doznajemo od Željka Pletikose,<br />
voditelja Odjela za kreditiranje i jamstva<br />
u Razvojnoj agenciji Zadarske<br />
županije, nova kreditna linija iznosi<br />
16 milijuna kuna namijenjenih gospodarstvenicima,<br />
prije svega onima sa<br />
sjedištem i planom ulaganja u gradu<br />
Zadru. Pokretanje kreditnih linija, do<br />
sada je uglavnom išlo od strane župa-<br />
<br />
nije i ministarstva, a ovim projektom u<br />
kreditiranje poduzetnika samostalno<br />
se uključio i Grad Zadar koji će sufinancirati<br />
kamatnu stopu, koja je jako<br />
povoljna. Radi se o kreditima do pet<br />
godina s mogućnošću ugovaranja<br />
počeka od godinu dana i s kamatnom<br />
stopom od 4 posto za poduzetnike.<br />
Također, u okviru projekta postojat će<br />
i mogućnost refinanciranja. Odnosno,<br />
ako je neki kredit već podignut za<br />
određene namjene, a prema nepovoljnijim<br />
uvjetima, gospodarstvenici<br />
će sada imati priliku prelomiti ga.<br />
ZAPOSLENOST U OBRTU I SLOBODNIM ZANIMANJIMA<br />
Zabilježen sezonski rast<br />
U<br />
Zadarskoj županiji krajem travnja u obrtu i slobodnim zanimanjima<br />
radilo je 11.800 osoba da bi krajem lipnja taj <strong>broj</strong> porastao na 12.900.<br />
Rast je iznosio 1.100 ili gotovo 10 posto. U isto vrijeme u Hrvatskoj je <strong>broj</strong><br />
povećan sa 253.000 na 261.000 ili 8.000, što je 2,5 posto. Naravno da<br />
Zadarska županija takav rast ne zahvaljuje procvatu i razvitku, već sezoni.<br />
To je prepoznatljivo i kod sagledavanja strukture obrta. Naime, najveću<br />
skupinu čine ugostitelji ili kako službena statistika vodi pružanje usluge<br />
smještaja i pripreme hrane i pića. Tu je u travnju bilo 1.900 zaposlenih da<br />
bi krajem lipnja <strong>broj</strong> iznosio čak 2.600, što znači da je od rasta od 1.100<br />
zaposlenih čak 700 posao našlo u ovom sektoru. Slijedi trgovina koja je<br />
krajem travnja <strong>broj</strong>ila 2.018 zaposlenih<br />
te bila najmnogoljudnija te jača i<br />
od ugostiteljstva, da bi na kraju lipnja<br />
ušla s 2.165 zaposlenih. Simboličan,<br />
ali ipak pad, imalo je graditeljstvo u<br />
kojem je u obrtu <strong>broj</strong> zaposlenih pao<br />
s 1.500 na 1.489 osoba, a simboličan<br />
rast sa 584 na 611 poljoprivreda, a<br />
isto tako i proizvodni obrti uvećani s<br />
1.221 na 1.244 osobe.<br />
Nekadašnja klasicistička palača<br />
Cosmacendi iz druge polovine<br />
19. stoljeća danas je<br />
zadarski odnosno hrvatski Muzej antičkog<br />
stakla koji je otvoren u svibnju<br />
ove godine. Jedinstveni muzej iznimno<br />
je posjećen, a od otvorenja <strong>broj</strong>i<br />
oko 6.200 posjeta. Od ponedjeljka do<br />
nedjelje od 10 do 13 sati te od 19 do<br />
21 sat posjetitelji mogu gledati puhanje<br />
stakla i način na koji se izrađuju<br />
stakleni predmeti. Obitelj Podhraški<br />
www.hok.hr<br />
U NOVOM ZADARSKOM MUZEJU STAKLA<br />
Staklo nastaje pred<br />
muzejskim posjetiteljima<br />
Specifičnost, draž i vrijednost<br />
muzeja u dijelu vezanom za obrt<br />
svakako je što svi posjetitelji<br />
Muzeja mogu vidjeti kako se<br />
izrađuje staklo, a staklene<br />
predmete izrađuju članovi obitelji<br />
Podhraški koji su uz svoje<br />
majstore jedini puhači u Hrvatskoj<br />
iz Gornjeg Brezna u Humu na Sutli<br />
tako je u prilici prenijeti ovo čuveno i<br />
sada i unikatno obrtničko, ali i umjetničko<br />
znanje na pokoljenja. Valja kazati<br />
da je muzej bogat i replikama,<br />
odnosno suvenirima koji se rade na<br />
TRADICIONALNI BIOGRADSKI TURNIR<br />
Odbojka na pijesku za turističke djelatnike<br />
organizaciji Kluba odbojke na pijesku Soline, na<br />
U istoimenoj plaži održan je sedmi turnir u odbojci<br />
na pijesku koji obuhvaća djelatnike u turizmu, ugostiteljstvu,<br />
trgovini i uslužnim djelatnostima. Na turniru je<br />
nastupilo deset ekipa koje su se borile za titulu najboljih.<br />
Nakon borbi, nastup u finalu izborile su Ilirija d.d.<br />
i Kamp park Soline. Hotelska kuća Ilirija, sastavljena<br />
U muzeju posjetitelji mogu<br />
gledati puhanje stakla<br />
podlošcima rimskih originala, a turisti<br />
ih rado kupuju. Štoviše, set replika<br />
antičkog stakla lani je dobio nagradu<br />
Hrvatske turističke zajednice na Danima<br />
hrvatskog turizma u Opatiji kao<br />
originalan hrvatski suvenir.<br />
od spasilaca i konobara, dominirala je u igri i zasluženo<br />
osvojila laskavu titulu. U borbi za treće mjesto u<br />
rivalstvu s plaže Soline bolji su bili ugostitelji Cafe bara<br />
»Rene« koji su u do<strong>broj</strong> utakmici zasluženo pobijedili<br />
Fanatik bar. Pobjedničkoj momčadi Ilirije pripao je i<br />
prijelazni pehar Turističke zajednice koji im je uručio<br />
Mirko Sedić, predsjednik KOP Soline.
20 Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009.<br />
www.hok.hr
GASTRO & ENO<br />
U Požegi pripremljen najdulji hrvatski kolač<br />
152 metra kolača za rušenje<br />
Guinnessovog rekorda<br />
Za izradu najduljeg<br />
hrvatskog kolača<br />
bilo je potrebno<br />
6.000 jaja, 250 kg<br />
brašna i isto toliko<br />
šećera, 50 litara<br />
ulja, dok je za ovaj<br />
rekorderski kolač<br />
bilo pripremljeno i<br />
oko 300 kg različitih<br />
krema<br />
Nenad Klapčić<br />
Oko sat i pol trajala je 25. rujna<br />
degustacija 15.000 porcija 152<br />
metra dugog – do sada najduljeg<br />
hrvatskog kolača, pripremljenog<br />
tijekom jubilarnog 10. obrtničkog i poduzetničkog<br />
sajma u Požegi kao trening<br />
za rušenje Guinnessovog rekorda u kategoriji<br />
najduljeg kolača.<br />
Kako nam je rekla vlasnica obrta<br />
»Villa Soši« iz Umaga, Dragica Lukin,<br />
pod čijim se budnim okom ovaj<br />
Požeški učenici zdušno su pomagali u pripremi kolača<br />
ISTRAFEŠT GASTRO 09<br />
Fešta hrane i vina na Giardinima<br />
Tradicionalni jesenski dio gastro<br />
manifestacije Istrafešt Gastro 09<br />
na pulskim Giardinima, na kojoj<br />
su se 8. rujna (četvrti put po redu u<br />
2009.) predstavili renomirani restorani<br />
i konobe iz Pule i Vodnjana (Tomaso,<br />
Rock cafe, Vela Nera, Biska i Vodnjanka)<br />
te proizvođači pršuta (Tomasova<br />
konoba), meda (Štoković), vina (Trapan<br />
i Kalavojna) i kolača (Brionka)<br />
privukao je velik <strong>broj</strong> posjetitelja.<br />
Prema riječima Dušana Černjula,<br />
predsjednika Sekcije ugostiteljstva i<br />
turizma pulskog Udruženja obrtnika,<br />
ovim tradicionalnim Gastro-sajmom<br />
(organizator je pulska Turistička zajednica<br />
u suradnji s pulskim Udruženjem<br />
obrtnika), koji se održava u predsezoni<br />
i posezoni, veoma su zadovoljni domaći<br />
i strani posjetitelji, a obrtnici i<br />
izlagači također.<br />
Ponuđena su poznata istarska jela<br />
uz prosječnu cijenu od 20 kn: maneštra,<br />
fuži, njoki, tripice, palenta, salata<br />
od plodova mora i druga. Istodobno<br />
na pulskom su Forumu obrtnici turi-<br />
Najdulji hrvatski kolač prvi je razrezao Požeško-slavonski župan Marijan<br />
Aladrović<br />
Maneštra, fuži i njoki za 20 kuna<br />
stima kao suvenire nudili svoje proizvode:<br />
rukotvorine, unikatni nakit,<br />
autohtona vina, rakiju, proizvode od<br />
kolač pripremao tri dana, sve to ne bibilo<br />
moguće bez velike podrške koju<br />
je imala zajedno s njezinim timom<br />
u kojem je bilo više od 30 učenika<br />
– budućih pekara, kuhara i konobara<br />
iz dviju požeških srednjih škola Poljoprivredno-prehrambene<br />
te Obrtničke.<br />
Ovaj su tim iz sve snage poduprli OK<br />
Požeško-slavonske županije kao organizator<br />
sajma i »Zvečevo« kao donator<br />
namirnica.<br />
Za izradu najduljeg hrvatskog kolača<br />
bilo je potrebno 6.000 jaja, 250 kg brašna<br />
i isto toliko šećera, 50 litara ulja, dok<br />
je za ovaj rekorderski kolač bilo pripremljeno<br />
i oko 300 kg različitih krema<br />
koje je činilo 50 kilograma čokolade,<br />
40 kilograma lješnjaka i badema i obilje<br />
šlaga – ukupno više od tone slatkog<br />
užitka.<br />
Kako najavljuju organizatori iz OK<br />
Požeško-slavonske županije, uskoro će<br />
uslijediti i prijava za službeno rušenje<br />
rekorda.<br />
Dragici Lukin, vlasnici obrta »Villa<br />
Soši« iz Umaga koji zapošljava još<br />
osam ljudi, ovaj kolač nije prvi izazov,<br />
naime ona je već dvostruka državna<br />
slastičarska prvakinja, a ove je ove godine<br />
na Europskom prvenstvu osvojila<br />
zavidno 2. mjesto.<br />
»U Požegi su si svi dali puno truda<br />
te, ušli ili ne ušli u Guinnessovu knjigu<br />
rekorda, ovo je najveći kolač u Hrvata«,<br />
rekla je Dragica Lukin, dodajući kako<br />
su za nju dobri hrvatski slastičari, kuhari<br />
i pekari – veleposlanici države ma<br />
gdje radili svoje slastice.<br />
lavande i ostalo. Cilj obje manifestacije<br />
jest obogatiti turističku ponudu<br />
Pule u predsezoni i posezoni.<br />
www.hok.hr<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009.<br />
TURISTIČKA RUŽA VJETROVA<br />
Piše: Ružica Mikačić,<br />
novinarka Slobodne Dalmacije<br />
21<br />
Antiturističke<br />
poruke odličnog<br />
babljeg ljeta<br />
Najtužnije što se u sunčanom<br />
rujnu na obali jedne turističke<br />
zemlje može i smije dogoditi,<br />
jesu poslagane jedna na drugu<br />
sjedalice i stolovi ugostiteljskih<br />
objekata, zatvaranje terasa i sezonskih<br />
objekata, pa čak i javnih zahoda<br />
koji počinju raditi skraćeno. Rade se<br />
fešte pod vrlo znakovitim nazivima<br />
»Adio lito«, nema više koncerata,<br />
događanja...<br />
Domaći vikendaši se zbog početka<br />
školske godine polako pakiraju<br />
već krajem kolovoza, studenti se<br />
hvataju knjiga, a svi čiji je posao<br />
ovisio o ljetnom šušuru, koji su stvarali<br />
domaći i strani gosti, počinju<br />
podvlačiti crtu pod sezonu. Gotovo,<br />
nema više.<br />
S prvim danima rujna već desetljećima<br />
tako postajemo antituristička<br />
zemlja, šaljući poruku svima koji<br />
su izabrali bablje ljeto za odmor u<br />
Hrvatskoj, da su stigli – prekasno. I<br />
sve to u isto vrijeme dok se na sva<br />
usta govori o nužnosti produljenja<br />
sezone.<br />
U isto vrijeme dok se samo u rujnu<br />
na Jadranu očekuje ukupno oko<br />
milijun turista! Toliko ih, naime,<br />
svake godine posjeti krajem ljeta<br />
našu obalu i po svim anketama i<br />
analizama, to su gosti koji, neopterećeni<br />
suncem i morem, šetaju<br />
gradovima i mjestima, kupuju, obilaze,<br />
plaćaju ulaznice, jedu, piju,<br />
troše...<br />
Ali, što sve to vrijedi kad nam ti<br />
rujanski gosti nisu baš dobrodošli jer<br />
se mi već u to vrijeme želimo baviti<br />
školom, fakultetima, iskoristili smo<br />
godišnje odmore (i bolovanja) za<br />
iznajmljivanje apartmana i turistički<br />
dopunski rad i ne možemo se, kažu,<br />
baviti gostima i u rujnu. Što nisu lijepo<br />
svi stigli do kraja kolovoza i onda<br />
otputovali da se mogu u miru očistiti<br />
i zatvoriti apartmani, sezonski »štekati«,<br />
terase, zalogajnice i započeti<br />
zimski san?!<br />
Tako najčešće razmišlja velika<br />
većina od 60-ak tisuća domaćinstava<br />
u Hrvatskoj koja se na neki<br />
način bave uslužnim djelatnostima<br />
u turizmu, bez obzira radi li se o<br />
smještaju, ugostiteljstvu, trgovini,<br />
prijevozu...<br />
Svima je to dopunska djelatnost<br />
kojom bi se bavili samo u vrijeme<br />
kada oni mogu i žele, a ne onda kada<br />
bi to gosti, ne daj Bože, htjeli. I dok<br />
S prvim danima<br />
rujna postajemo<br />
antituristička zemlja,<br />
šaljući poruku svima<br />
koji su izabrali<br />
bablje ljeto za<br />
odmor u Hrvatskoj,<br />
da su stigli –<br />
prekasno. A one koji<br />
su otišli počinje se<br />
ogovarati: piju puno<br />
vode, jedu previše<br />
salate, dragi su im<br />
pečeni kukuruzi, svi<br />
bi samo pizzu, dijele<br />
porciju na pola...<br />
U vrijeme dok se u<br />
rujnu na Jadranu<br />
odmara oko milijun<br />
turista<br />
je tako, javna slika o turističkoj sezoni<br />
u kojoj sve završava s prvom<br />
kišom iza Velike Gospe, teško će se i<br />
vrlo sporo mijenjati.<br />
Uzalud je ukazivati na činjenicu<br />
da je posezonski gost onaj od kojega<br />
se može zaraditi, kako se upravo<br />
njemu može ponuditi sadržaj, događanje<br />
i atrakcija koju će sa zadovoljstvom<br />
platiti i pogledati.<br />
Rujan je vrijeme za svakidašnje<br />
jadikovke o maloj zaradi, a ove su<br />
godine one dodatno garnirane recesijom,<br />
zabranom pušenja koja je<br />
ugostitelje dovela »na koljena«, navodno<br />
siromašnim gostima koji nisu<br />
trošili kao oni ranije i nizom sličnih<br />
uvreda koje se javno plasiraju svima<br />
onima koje smo praktično do jučer<br />
molili da dođu na Jadran i bili sretni<br />
kada su ipak stigli.<br />
Tek što su otišli, napunivši nam<br />
hotele, restorane, kafiće, apartmane,<br />
kampove i marine koje smo im<br />
pristojno naplatili, počeli smo ih<br />
ogovarati. Sad nam to nisu oni gosti<br />
kakve bi mi htjeli (to su valjda oni<br />
o kojima desetljećima sanjamo: koji<br />
pošalju novac i ostanu kod kuće?!),<br />
nisu spremni trošiti, piju puno vode,<br />
jedu previše salate, dragi su im pečeni<br />
kukuruzi, svi bi samo pizzu, dijele<br />
porciju na pola...<br />
Uvrede pljušte unedogled, besramno<br />
gostima <strong>broj</strong>imo platežnu<br />
(ne)moć, navike, želje i ne prestajemo<br />
se čuditi tome zašto se gosti nisu<br />
prilagodili nama, nego očekuju da<br />
se Hrvati u turizmu i ugostiteljstvu<br />
prilagođuju njima i njihovim navikama.<br />
Kao da je u zraku stalno prisutno<br />
pitanje rujanskog rezimiranja sezone:<br />
zašto nam gosti nisu ostavili novaca<br />
koliko smo mi planirali zaraditi?<br />
To je, na žalost, stalna jesenska<br />
priča našeg turizma, ove godine potencirana<br />
još i recesijom i strahom<br />
od zime.<br />
A svi zaboravljaju da su još u<br />
lipnju gledali u nebo i molili se za<br />
svakog gosta, spremni i na manje i<br />
na skromnije, samo da se sezona<br />
ipak dogodi kad su se za nju već pripremili.<br />
A sad kad se dogodila, opet<br />
nešto fali...
22 Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009. SAJMOVI<br />
VODIČ ZA SAJMOVE<br />
Kako prodati proizvod na<br />
međunarodnom sajmu<br />
42. međunarodni obrtnički sajam u Celju<br />
Uspješna prezentacija<br />
u Sloveniji<br />
Ukoliko želite prodavati robu na sajmu,<br />
svakako osigurajte carinske dokumente kod<br />
svog špeditera<br />
Darko Prister<br />
Izlaganje proizvoda s namjerom<br />
prodaje na sajmu ili poslije<br />
sajma – u slučaju da izlagač želi<br />
prodavati robu na međunarodnom<br />
sajmu, a nema unaprijed<br />
dogovorenog kupca, potrebno je<br />
robu izvesti putem carinskog dokumenta<br />
PROFORMA računa:<br />
Proforma račun<br />
carinski dokument putem kojeg<br />
se roba izvozi u inozemstvo, a<br />
namijenjena je prodaji (ne zna<br />
se kome će se roba prodati)<br />
izlagač izdaje predračun na kojem<br />
trebaju biti uneseni podaci<br />
o vrsti, količini, vrijednosti i težini<br />
robe koja se izvozi<br />
špediter – ovlaštena osoba, tj.<br />
tvrtka ispunjava carinsku deklaraciju<br />
na temelju koje roba<br />
može biti izvezena<br />
carinik pregledava robu i uspoređuje<br />
sa carinskom deklaracijom<br />
(JCD – jedinstvenom carinskom<br />
deklaracijom), te to potvrđuje na<br />
carinskoj deklaraciji<br />
carinska dokumentacija i izdane<br />
proforme prate robu do sajma<br />
prilikom svakog prelaska granice,<br />
i to na izlazu iz zemlje i<br />
ulazu u drugu zemlju, potrebno<br />
je obratiti se špediteru na graničnom<br />
prijelazu, koji izdaje<br />
potrebnu carinsku dokumentaciju<br />
ukoliko se roba nalazi u tranzitu,<br />
neke države traže polog ili jamstvo<br />
za robu, kako bi ona bila izvezena,<br />
a ne prodana u toj zemlji<br />
kada roba stigne na odredište<br />
– sajam, treba se obratiti sajamskom<br />
špediteru koji će dalje<br />
obraditi carinske dokumente<br />
zbog lakšeg obavljanja špediterskih<br />
i carinskih poslova, najčešće<br />
domaći špediter najavi<br />
dolazak robe sajamskom špediteru.<br />
Ukoliko želite prodavati robu na<br />
sajmu, svakako osigurajte carinske<br />
dokumente kod svog špeditera koji<br />
će vas uputiti u sve poslove koje<br />
trebate napraviti kako biste robu<br />
privremeno izvezli.<br />
Izlaganje proizvoda s namjerom<br />
prodaje na sajmu ili poslije<br />
sajma za poznatog kupca:<br />
u tom slučaju rade se carinski dokumenti<br />
kao kod redovnog izvoza<br />
obavezno dogovoriti sa domaćim<br />
špediterom.<br />
U slučaju prodaje robe u zemljama<br />
Europske unije postoji mogućnost<br />
korištenja carinskih povlastica,<br />
ukoliko imate izjavu o podrijetlu<br />
robe, odnosno dokument EUR-1,<br />
ovisno o vrijednosti robe. Za detaljnije<br />
informacije kontaktirati nadležnu<br />
carinsku upravu.<br />
Organizacija smještaja<br />
osoblja za vrijeme sajma<br />
Informirajte se na vrijeme o<br />
smještaju i rezervaciji smještaja za<br />
vrijeme sajma za sebe i svoje osoblje<br />
vodeći računa o činjenici da:<br />
su smještajni kapaciteti bez obzira<br />
na veličinu ograničeni<br />
i drugi izlagači na sajmu rezerviraju<br />
smještaj<br />
turističke agencije iz raznih zemalja<br />
organiziraju posjet sajmu.<br />
Rezervaciju smještaja<br />
možete ostvariti<br />
putem turističke agencije – izlagači<br />
mogu rezervirati i platiti<br />
smještaj za hotel u svojoj zemlji,<br />
a turistička agencija izdaje takozvani<br />
»voucher« – dokument da<br />
je hotel plaćen, koji izlagač predaje<br />
u hotelu<br />
izlagač sam rezervira smještaj<br />
– plaća na licu mjesta (ako nekoliko<br />
godina uzastopno odsjedate<br />
u istom hotelu, obično vam<br />
hotel daje popuste na smještaj<br />
kao starom gostu).<br />
Sajmovi u pravilu nude informaciju<br />
o hotelima u kojima izlagači<br />
mogu biti smješteni. Napominjemo<br />
da su za vrijeme sajma cijene hotela<br />
u prosjeku 30-50% više nego kada<br />
se sajmovi ne održavaju.<br />
Osim hotelskog smještaja postoji<br />
mogućnost iznajmljivanja soba u<br />
privatnom smještaju koje su znatno<br />
povoljnije nego cijene za smještaj u<br />
hotelu. Ako ste na sajam došli vlastitim<br />
vozilom, postoji mogućnost<br />
smještaja u obližnjim mjestima u<br />
kojima su cijene niže nego u mjestu<br />
gdje se sajam održava.<br />
Prvi hrvatski privredni<br />
sajam za Benelux<br />
Prvi hrvatski privredni sajam na području Beneluxa planira se održati u Rotterdamu<br />
između 16. i 22. studenoga 2009. u suorganizaciji s Veleposlanstvom RH u<br />
Den Haagu. Rotterdam je izabran kao nizozemski grad s lukom od velike važnosti<br />
za mnoge gospodarske subjekte širom Europe, a osobito za zemlje Beneluxa (Belgija,<br />
Nizozemska i Luksemburg). Prema informacijama organizatora, sajam bi se<br />
trebao održati u studenome – u 47. ovogodišnjem tjednu u zgradi World Trade Center<br />
(WTC) u Rotterdamu. Zainteresirani izlagači se mogu javiti u FARON Business<br />
Developments, g. Robert Farac, faron@hetnet.nl , fax: +31 10 466 20 18, tel: +31<br />
6 53 34 97 07 ili +31 10 465 81 14, gdje će dobiti kompletnu informaciju o terminu<br />
održavanja, robnim grupama na sajmu, te cjelovite prijavne materijale.<br />
D. Prister, S. Tomić<br />
Na ovogodišnjem 42. međunarodnom<br />
obrtničkom sajmu<br />
(MOS) u Celju, koji se održavao<br />
od 9. do 16. rujna, nastupilo je<br />
osam hrvatskih izlagača u organizaciji<br />
i pod pokroviteljstvom Hrvatske obrtničke<br />
komore, koja sufinancira 50%<br />
iznosa troškova izlaganja.<br />
Obrtnici različitih djelatnosti četrnaesti<br />
put izlagali su na skupnoj<br />
izložbi HOK-a u paviljonu L1, na površini<br />
od 50 m 2 , predstavljajući se putem<br />
uzoraka, promotivnih materijala i<br />
neposrednim kontaktima s partnerima<br />
i dobavljačima. Među stalnim i renomiranim<br />
izlagačima na međunarodnim<br />
sajmovima bili su: »DUNI« ljevaonica<br />
obojenih metala, iz Kumrovca,<br />
vl. Dragutina Ulame, »Zlatarna Križek«,<br />
iz Velike Gorice te Hrvatski<br />
savez obrtničkih zadruga. Na ovogodišnjem<br />
celjskom MOS-u bilo je i<br />
pet novih izlagača, koji žele pronaći<br />
partnere za slovensko i europsko tržište:<br />
»PROMEGA – metaloprerađivačka<br />
i trgovačka radnja« iz Rado-<br />
Kao popratna aktivnost<br />
42. MOS-a u Celju, 14.<br />
rujna održani su i poslovni<br />
razgovori poduzetnika iz<br />
Hrvatske, Slovenije, Austrije,<br />
Italije, BiH, Srbije, Kosova,<br />
Makedonije, Mađarske,<br />
Slovačke i Indije.<br />
Na poslovnim razgovorima<br />
sudjelovalo je ukupno 136<br />
obrtnika/poduzeća, među<br />
kojima i 9 hrvatskih obrtnika<br />
i poduzetnika.<br />
Tanja Dijanošić<br />
Prvi nastup na<br />
međunarodnom sajmu<br />
Tanji Dijanošić iz Ludbrega, vlasnici obrta »Dječji salon<br />
Pinokio«, koji se bavi proizvodnjom i trgovinom<br />
dječjom opremom, ovo je bio prvi nastup na nekom međunarodnom<br />
sajmu. Obrt »Pinokio«, navodi ova obrtnica,<br />
u svojoj ponudi nudi svu potrebnu opremu za krštenje djeteta,<br />
a uz taj program nudi se i sva ostala dječja oprema, od<br />
dječjih kolica i krevetića, pa do svakodnevnih potrepština<br />
za majke i bebe.<br />
– Htjeli smo provjeriti mogućnost širenja u inozemstvo,<br />
a Sloveniju, odnosno Celjski sajam izabrali smo zbog blizine<br />
– kaže Tanja Dijanošić, koju smo sreli na štandu HOK-a<br />
u Celju. Obiteljski posao u koji je uključen i suprug Igor započeli<br />
su 1990. godine, u početku samostalno, a kasnije su<br />
zaposlili još dvije krojačice.<br />
– Imamo malu radionicu i trgovinu u obiteljskoj kući, ja<br />
sam zadužena za kreativni i operativni dio posla, a suprug<br />
za prodaju. Nekad je to bio moj hobi, koji je s vremenom<br />
prerastao u posao – govori Tanja. Danas svoju robu prodaju<br />
www.hok.hr<br />
Obrtnici različitih djelatnosti četrnaesti put izlagali<br />
su na skupnoj izložbi HOK-a<br />
boja, koji se predstavio proizvodnjom<br />
i plastifikacijom metalnih proizvoda i<br />
obradom metala po narudžbi kupaca;<br />
»KERA-TIMS – proizvodnja keramike<br />
i trgovina« iz Bedekovčine, s<br />
ručno oslikanom keramikom, »Dječji<br />
salon Pinokio« iz Ludbrega koji<br />
proizvodi i trguje dječjom opremom;<br />
»Milenij hoteli d.o.o.« iz Opatije te<br />
uspješan obrt »PNEO« iz Biškupca<br />
Zelinskog, koji proizvodi automatske<br />
i poluautomatske strojeve za pakiranje<br />
i zamatanje.<br />
Na 42. celjskom MOS-u se na 65.000<br />
četvornih metara predstavio 1681 izlagač<br />
iz 33 zemlje.<br />
Ove godine izravno se predstavilo<br />
više stranih poduzeća i zastupnika<br />
Slovenski premijer Borut Pahor s hrvatskim veleposlanikom<br />
dr. sc. Svjetlanom Berkovićem na štandu HOK-a<br />
nego proteklih godina, a za grupno<br />
predstavljanje na sajmu, osim Hrvatske,<br />
odlučila su se i poduzeća iz Austrije<br />
i Srbije te prvi put poduzeća iz<br />
Indije i Nepala.<br />
Suradnja Obrtničko-poduzetničke<br />
komore Slovenije (Obrtno-podjetniške<br />
zbornice Slovenije – OZS) i Celjskoga<br />
sejma postavila je uspješnu sajamsku<br />
manifestaciju.<br />
Odlika sajma bila je širok izložbeni<br />
program, raščlanjen po sadržajnim<br />
sklopovima.<br />
Tako zacrtan sajam omogućuje preglednost<br />
izložbenih programa, što ga<br />
svrstava među značajne sajamske manifestacije<br />
na području obrtništva i poduzetništva<br />
u Europi.<br />
Nakon otvorenja sajma 15. rujna štand<br />
HOK-a obišlo je slovensko izaslanstvo na čelu<br />
s premijerom Borutom Pahorom. Potpredsjednik<br />
HOK-a Ivan Klarić i predsjednik Odbora za sajmove<br />
i druge promidžbene aktivnosti HOK-a Mario<br />
Paliska susreli su se tijekom sajma s veleposlanikom<br />
RH u Republici Sloveniji dr. sc. Svjetlanom<br />
Berkovićem i počasnim konzulom RH u Kopru<br />
dr. sc. Božom Dimnikom, kao i s predstavnicima<br />
Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije, Privredne<br />
komore Beograd i Sajma Celje. Prema prvim<br />
anketama, izlagači su zadovoljni organizacijom<br />
nastupa i ostvarenim kontaktima te su dogovorili<br />
poslove koji će se realizirati nakon sajma.<br />
Nekoliko izlagača zainteresirano je za nastup<br />
na sajmu u Celju iduće godine. Na informativnom<br />
prostoru HOK-a zabilježeno je stotinjak<br />
poslovnih kontakata, a podijeljeni su <strong>broj</strong>ni<br />
promidžbeni materijali HOK-a i izlagača.<br />
od Slavonije do Dubrovnika i unatoč velikoj konkurenciji na<br />
tržištu, kaže, dobro posluju. Prisutni su i na specijaliziranim<br />
sajmovima za najmlađe.
SAJMOVI<br />
51. MEĐUNARODNI OBRTNIČKI SAJAM NA ZAGREBAČKOM VELESAJMU<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009.<br />
23<br />
Novi jesenski MOS na »starom« mjestu<br />
Na 51. MOS-u<br />
nastupilo je oko<br />
200 direktnih<br />
izlagača na ukupnoj<br />
izložbenoj površini od<br />
2.282 m 2 . Predstavili<br />
su se obrtnici iz cijele<br />
Hrvatske u organizaciji<br />
19 područnih<br />
obrtničkih <strong>komora</strong> te<br />
partnerske institucije<br />
Snježana Tomić<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong>, u suradnji<br />
s područnim obrtničkim<br />
<strong>komora</strong>ma i udruženjima obrtnika,<br />
organizirala je nastup hrvatskih<br />
obrtnika na 51. međunarodnom sajmu<br />
obrtništva (MOS) u Zagrebu, koji<br />
se održavao od 15. do 19. rujna 2009.<br />
Predsjednik RH Stjepan Mesić posjetio je MOS u paviljonu 5<br />
godine, u sklopu specijaliziranih sajmova<br />
na 85. jesenskom zagrebačkom<br />
velesajmu.<br />
Obrtnici iz cijele Hrvatske, kao i ranijih<br />
godina, okupili su se u paviljonu<br />
5. Ove godine <strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong><br />
po prvi je put organizirala MOS u<br />
jesenskom terminu.<br />
Predsjednik Republike Stjepan Mesić<br />
otvarajući 85. JMZV založio se za<br />
hitnu i energičnu promjenu politike<br />
koja je Hrvatsku dovela do krize.<br />
Predsjednik Hrvatske obrtničke<br />
komore Mato Topić istaknuo je kako<br />
je sajam mjesto na kojem obrtnici<br />
domaćim i stranim posjetiteljima prezentiraju<br />
svoje proizvode i usluge, ali<br />
i prilika za pronalaženje novih poslovnih<br />
partnera i dogovaranje novih<br />
poslova.<br />
Posebni gost 51. MOS-a bio je izaslanik<br />
Parlamenta Republike Slovenije<br />
i bivši predsjednik Obrtne zbornice<br />
Slovenije Miroslav Klun.<br />
Tijekom pet dana trajanja MOS-a<br />
održano je niz popratnih događanja<br />
– okrugli stol o trgovini, o ulozi jedinica<br />
regionalne uprave i samouprave u<br />
poticanju obrtništva i malog poduzetništva,<br />
revije frizera i kozmetičara te<br />
drugi sadržaji.<br />
Na izložbenom prostoru Obrtničke<br />
komore Primorsko-goranske županije<br />
u paviljonu 5 svoje je proizvodne mogućnosti<br />
predstavilo 12 obrtnika čija<br />
Pozdravljajući okupljene u »obrtničkoj« hali 5 Zagrebačkog<br />
velesajma, sad već bivši državni tajnik u Ministarstvu<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva Leo Begović<br />
kazao je kako će se i u 2010. godini nastaviti s<br />
poticanjem obrtništva, malog i srednjeg poduzetništva,<br />
posebice poticanjem novih tehnologija.<br />
Za daljnji razvoj obrtništva i malog<br />
poduzetništva istaknuo je važnost povezivanja<br />
obrtnika i poduzetnika u klastere te ulaganja<br />
u modernizaciju i nove tehnologije.<br />
je djelatnost u znatnoj mjeri vezana uz<br />
brodogradnju, a pod radnim sloganom<br />
»Obrtnici – partneri hrvatske brodogradnje«.<br />
Riječ je o obrtnicima koji<br />
značajni dio svojih proizvoda visoke<br />
razine izrade i kvalitete izvoze na sva<br />
svjetska tržišta.<br />
Predsjednik HOK-a Topić prvog<br />
dana JMZV-a sudjelovao je na Gospodarskom<br />
forumu, zajedno s ministrima<br />
Vlade RH i potpredsjednicom HGK<br />
Vesnom Trnokop Tanta.<br />
Tijekom sajma organizirane su i modne revije<br />
Predsjednik Odbora za sajmove i<br />
druge promidžbene djelatnosti HOK-a<br />
Mario Paliska istaknuo je da je na 51.<br />
MOS-u nastupilo oko 200 direktnih<br />
izlagača na ukupnoj izložbenoj površini<br />
od 2.282 m 2 , od čega je 2.122 m 2 unutrašnjeg<br />
izložbenog prostora u paviljonu<br />
5 te 160 m 2 vanjskog izložbenog prostora<br />
uz paviljone 5 i 6. Svoje proizvode i<br />
usluge predstavili su obrtnici iz cijele<br />
Hrvatske u organizaciji 19 područnih<br />
obrtničkih <strong>komora</strong>, kao i partnerske institucije.<br />
HOK je sufinancirao nastup<br />
obrtnika na MOS-u, i to u 70%-tnom<br />
iznosu. Na 85. jesenskom međunarodnom<br />
zagrebačkom velesajmu (JMZV)<br />
održavalo se sedam specijaliziranih međunarodnih<br />
sajamskih priredbi.<br />
Ovogodišnji je jesenski sajam okupio<br />
1294 izlagača, od čega 494 inozemnih<br />
iz 33 zemlje svijeta, koji su svoje<br />
proizvode, usluge i tehnologije predstavili<br />
na izložbenom prostoru od oko 65<br />
tisuća četvornih metara.<br />
Obilježavajući 100. obljetnicu Zagrebačkog<br />
velesajma i 85. godišnjicu<br />
Jesenskog međunarodnog zagrebačkog<br />
velesajma, Zagrebački velesajam omogućio<br />
je besplatni ulaz svim posjetiteljima<br />
na JMZV.<br />
Na Zagrebačkom velesajmu 17. rujna 2009. godine svečano su dodijeljena priznanja za<br />
cjelovitost marketinškog nastupa na 85. jesenskom međunarodnom zagrebačkom velesajmu,<br />
kao i nagrade »Vrijedne ruke« izlagačima na 51. MOS-u, koje dodjeljuje Ministarstvo<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva.<br />
skupini obrtništva dodijeljene su sljedeća<br />
priznanja: Zahvalnicu za dugogodiš-<br />
U<br />
nju suradnju dobio je Obrt »Tepka«, obitelji<br />
Đorđević iz Koprivnice. Posebno priznanje i<br />
kristalnu skulpturu za najvišu razinu ukupnog<br />
nastupa dobila je <strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong>.<br />
Priznanje i kristalna skulptura za najvišu<br />
razinu oblikovanja i najbolje ideje u rješavanju<br />
prezentacije pripala je Obrtničkoj komori<br />
Splitsko-dalmatinske županije, a Priznanje<br />
za visoku razinu ukupnog nastupa dobili su<br />
Hrvatski savez obrtničkih zadruga, Zagreb,<br />
Hrvatski zavod za norme i Obrtnička <strong>komora</strong><br />
Zagreb – Udruženje obrtnika Zaprešić.<br />
Pohvale za visoku razinu ukupnog nastupa<br />
pripale su Obrtničkoj komori Karlovačke<br />
županije, Obrtničkoj komori Varaždinske<br />
županije i Obrtničkoj komori Dubrovačkoneretvanske<br />
županije.<br />
Nagrade »Vrijedne ruke«, izlagačima na<br />
51. međunarodnom obrtničkom sajmu, Ministarstva<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
RH pripale su sljedećim obrtnicima:<br />
Najbolji proizvod, I. nagrada – »TEP-<br />
KA« iz Koprivnice, za proizvod proizvodnja<br />
voćnih rakija i likera na tradicionalan način, vlasnika<br />
Borisa Đorđevića. Nagrada se dodjeljuje<br />
obrtu koji se bavi proizvodnjom voćnih rakija i<br />
likera, proizvedenih korištenjem tradicionalnih<br />
sirovina prerađenih na tradicionalan način.<br />
Najbolji proizvod, II. nagrada (priznanje<br />
za sudjelovanje) – »SVARUN«, vlasnika Denisa<br />
Turka iz Samobora, za proizvod dječji namještaj.<br />
Priznanje se dodjeljuje za proizvodnju<br />
dječjeg namještaja koji se koristi za opremanje<br />
dječjih vrtića i igraonica.<br />
Najbolji izvozni proizvod, I. nagrada<br />
– »D-H PLASTENICI«, iz Pitomače, vlasnika<br />
Dražena Hrvojića, za proizvod hobi plastenik.<br />
Nagrada se dodjeljuje za proizvodnju hobi plastenika<br />
koji je namijenjen izvozu, a posjeduje<br />
ateste za cijevi i folije.<br />
Najbolji izvozni proizvod, II. nagrada<br />
(priznanje za sudjelovanje) – »STOLARIJA<br />
GUBERAC«, iz Siska, vlasnika Zvonka Guberca,<br />
za proizvod rustikalni namještaj. Priznanje<br />
se dodjeljuje za proizvodnju tradicionalnog<br />
»starinskog« namještaja koji se izrađuje od hrasta,<br />
bukve, trešnje, jasena, mahagonija, oraha i<br />
venge.<br />
Inovativni proizvod, I. nagrada – »VU-<br />
GRINŠČAK«, iz Samobora, vlasnika Nikole<br />
Petkovića, za proizvod vješalica za torbe. Nagrada<br />
se dodjeljuje za vješalicu za torbe, proizvod<br />
koji je upisan u registar industrijskog dizajna<br />
Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo.<br />
Inovativni proizvod, II. nagrada (priznanje<br />
za sudjelovanje) – »STOLARSKE USLUGE«<br />
iz Novog Čiča, vlasnika Tomislava Šanteka, za<br />
proizvod pokretna ograda/rebrenice. Priznanje<br />
Ravnatelj Uprave za obrt Darko<br />
Horvat uručuje »Vrijedne ruke«<br />
Miljenku Vuku<br />
se dodjeljuje za proizvodnju pokretnih ograda/<br />
rebrenica, proizvod koji je u cijelosti proizveden<br />
u vlastitom obrtu.<br />
Tradicijski (umjetnički) proizvod, I.<br />
nagrada – »TORBARSKA RADIONA RE-<br />
ŠETIĆ – VUK« iz Botinca, vlasnika Miljenka<br />
Vuka, za proizvod kožna torba za poklon pakete.<br />
Nagrada se dodjeljuje za proizvodnju kožnih<br />
torbi za poklon pakete koji se sastoje od autohtonih<br />
hrvatskih proizvoda zaštićenog porijekla.<br />
Tradicijski (umjetnički) proizvod, II.<br />
nagrada (priznanje za sudjelovanje) – »VRBA-<br />
NEC«, iz Čakovca, vlasnika Dražena Vrbaneca,<br />
za proizvod: jabuka (unikatna keramika).<br />
Priznanje se dodjeljuje za jabuku izrađenu od<br />
keramike na umjetnički način, te je u cijelosti<br />
proizveden u vlastitom obrtu.<br />
Najbolji proizvod ženskog poduzetništva,<br />
I. nagrada – SVJEĆARSKO-MEDI-<br />
ČARSKI OBRT »SLAVICA« iz Klenovnika,<br />
vlasnice Valentine Gladović-Nedić za proizvod<br />
licitarski medeni konj »MEDENKO« i licitarska<br />
beba »MEDENA«. Nagrada se dodjeljuje za<br />
proizvode obrta »SLAVICA« koji predstavljaju<br />
domaće finalne proizvode, koji su ručni rad, a<br />
izrađuju se na starinski način.<br />
Najbolji proizvod ženskog poduzetništva,<br />
II. nagrada (priznanje za sudjelovanje)<br />
– »IVANČICA«, iz Velike Gorice, vlasnice<br />
Ivke Serdar, za proizvod: turopoljska podgutnica.<br />
Priznanje se dodjeljuje za izradu suvenira na<br />
tradicionalan način, a turopoljska podgutnica je<br />
uz ostale unikatne odjevne predmete istkana na<br />
tkalačkom stanu.<br />
www.hok.hr
24 Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009. OBRAZOVANJE<br />
MARIJA RUKLJAČ, PREDSJEDNICA CEHA<br />
FRIZERA I KOZMETIČARA HOK-a<br />
Uspjeh mojih učenika<br />
je i moj uspjeh<br />
MEĐUNARODNI SKUP O INOVATIVNOM NAUKOVANJU<br />
Potreban Centar za<br />
razvoj kompetencija<br />
U obrtničkim<br />
radionicama i<br />
radionicama<br />
trgovačkih društava<br />
obrazovanje moraju<br />
provoditi kvalificirani<br />
majstori stručni<br />
učitelji i kvalitetno<br />
stručno i metodički<br />
obrazovani nastavnici<br />
u čije obrazovanje<br />
treba stalno ulagati<br />
Marija Rukljač sa zadnjom generacijom svojih naučnica<br />
Dubravko Mihić<br />
Treba vjerovati u sebe, treba<br />
stalno raditi i sve to znati prenijeti<br />
mladima. Kada danas vidim<br />
da su moji bivši učenici uspješni<br />
u struci i da su vlasnici prestižnih nagrada<br />
drago mi je pomisliti kako je<br />
bar djelić njihovog uspjeha postignut<br />
i mojom zaslugom – kaže Marija<br />
Rukljač »kroz čije su ruke prošle«<br />
generacije mladih frizera, njih oko<br />
stotinu. Mnogi od njih ugledni su i<br />
priznati obrtnici u svojim sredinama,<br />
i dan-danas u kontaktu s Marijom,<br />
koja ih je učila prvim koracima, ove<br />
sve zahtjevnije struke.<br />
– Posljednjih sam deset godina<br />
zabrinuta za mlađe generacije. Veliki<br />
je problem u odnosu između<br />
roditelja učenika i poslodavaca. Mislim<br />
da smo mi frizeri kao mentori<br />
zapostavljeni i da nas se dovoljno<br />
ne uvažava. Trokut škola-roditeljmentor<br />
nije dobro zatvoren. Žalosno<br />
je što roditelji smatraju da se djeca<br />
kod nas eksploatiraju – odlučna je<br />
Marija Rukljač u svojim stavovima<br />
i nastojanjima da stvari u struci i<br />
školovanju postavi na zdrave noge.<br />
Upravo stoga Marija je niz godina<br />
aktivna i u sustavu Hrvatske<br />
obrtničke komore. Članica je Skupštine<br />
Udruženja obrtnika Grada Zagreba<br />
i predsjednica Ceha frizera i<br />
kozmetičara HOK-a.<br />
– Sa 17 godina sam već bila djelatnik<br />
salona u kojem sam učila,<br />
a s 19 sam otvorila svoj salon na<br />
Trešnjevci. To je bilo 1972. godine<br />
i evo, posao egzistira sve do danas<br />
– prisjeća se Marija Rukljač svojih<br />
početaka u vrijeme kada je na Trešnjevci<br />
bilo frizerskih salona »za na<br />
prste jedne ruke na<strong>broj</strong>ati«. Danas,<br />
u Sloboštini, gdje uz frizerski drži<br />
i pedikerski salon, konkurentskih<br />
obrta ima čak 19!<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Zagreb sudjelovala<br />
je 2. listopada na<br />
Sajmu cjeloživotnog učenja u organizaciji<br />
Agencije za obrazovanje<br />
odraslih RH, održanom na zagrebačkom<br />
središnjem trgu. Cilj<br />
prezentacije bilo je promicanje i<br />
predstavljanje poslova cjeloživotnog<br />
učenja koje Ured za obrazovanje<br />
Obrtničke komore Zagreb<br />
obavlja za obrtnike i građane.<br />
Na ovom sajmu predstavljen<br />
je i rad Centra za informiranje<br />
Obrtničke komore Zagreb i Grada<br />
Zagreba, Gradskog ureda za<br />
O trinaest godina provedenih u<br />
svom prvom salonu Marija govori<br />
kao o »zlatnom vremenu« za frizere.<br />
No, došlo je i vrijeme za selidbu<br />
preko Save – u Novi Zagreb. U Sloboštini<br />
otvara frizerski salon 1985.<br />
godine i od tada do danas djeluje na<br />
istoj lokaciji. Držanje rejtinga uz sve<br />
veću konkurenciju nije lak zadatak<br />
kroz sve to vrijeme, no Marija Rukljač<br />
je stalnim marom u tome uspjela.<br />
Ljuti ju i žalosti što danas u ovaj<br />
obrt kreću djeca s lošim uspjehom u<br />
školi i zalaže se za daleko više i strože<br />
kriterije. Recesiju, tvrdi, ne osjeća<br />
jer se pouzdaje u iskustvo i vrhunsku<br />
kvalitetu svojih usluga.<br />
Dobitnica je mnogih domaćih i<br />
inozemnih priznanja poput 2. mjesta<br />
na Međunarodnom najtjecanju<br />
Alpe-Adria u Lignanu te na natjecanju<br />
Total Look <strong>Hrvatska</strong>. Zidovi<br />
i police salona krcati su peharima,<br />
priznanjima, diplomama i zahvalnicama.<br />
Prošle je godine primila<br />
i skulpturu »Zlatne ruke« s priznanjem,<br />
za izniman doprinos na<br />
unapređenju cehovskog rada, promicanju<br />
struke i ugleda hrvatskog<br />
obrtništva u svijetu, te za ostvarene<br />
rezultate u strukovnoj izobrazbi.<br />
– Na prvo sam natjecanje otišla<br />
1974. i osvojivši šesto mjesto razočarana<br />
pomislila kako je to debakl. Nakon<br />
duge pauze opet sam se uključila<br />
u takmičenja prije desetak godina.<br />
I odmah su došli uspjesi u Lignanu i<br />
na Total Look. Ipak me više privlače<br />
i ispunjavaju samostalne revije. Sve<br />
to smatram nekom vrstom potvrde<br />
svoga rada iako čovjek nabolje sam<br />
osjeća koliko u stvari vrijedi – objašnjava<br />
Marija Rukljač.<br />
Kad odloži škare, češalj i brige,<br />
Marija se predaje poeziji. Povodom<br />
30. obljetnice rada njezina salona<br />
izdala je knjigu pjesama pod nazivom<br />
»Spone«.<br />
Tjedan cjeloživotnog učenja<br />
obrazovanje, kulturu i šport, kao<br />
važan čimbenik pružanja informacija<br />
obrtnicima o obrazovanju<br />
i napretku u njihovoj poslovnoj<br />
karijeri.<br />
Na prijedlog predsjednika<br />
OKZ-a Ivana Obada, misija nastupa<br />
ove godine bila je promocija<br />
obrtnice kao važnog dokumenta<br />
u poslovanju i predstavljanju, a<br />
samim tim i sprječavanju rada na<br />
crno te majstora kao bitne titule<br />
za garanciju kvalitete obrtničkih<br />
usluga.<br />
R. F. B.<br />
mr. sc. Olga Lui<br />
U<br />
Torinu se 17. i 18. rujna u organizaciji<br />
ETF-a i Sveučilišta Bremen<br />
održao međunarodni skup<br />
na temu inovativno naukovanje: »Promoviranje<br />
uspješnog prijelaza iz škole<br />
na posao«.<br />
Na savjetovanju su osim stručnjaka<br />
europskih zemalja sudjelovali i stručnjaci<br />
iz Australije, Kanade, Kine, Sjedinjenih<br />
Američkih Država, Egipta, Južnoafričke<br />
Republike, Maroka i Sirije.<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> pozvana<br />
je da predstavi svoje istraživanje koje<br />
je provodila u suradnji s GTZ-om, a<br />
koje se odnosi na tradiciju naukovanja<br />
u hrvatskom obrazovnom sustavu<br />
i nove trendove u povezivanju škole i<br />
gospodarstva. Na skupu u Torinu predavanja<br />
su održale mr. sc. Olga Lui i<br />
Mirela Franović, prof.<br />
Naslov predavanja bio je: »Naukovanje<br />
kao uspješna tradicija i inovacija<br />
u hrvatskom obrazovnom sustavu«.<br />
Razvoj kvalitete kurikuluma<br />
Istraživanje je pokazalo da postoji<br />
stalna potreba za razvojem kvalitete<br />
kurikuluma, ishoda učenja, partnerstva<br />
dionika u obrazovanju za obrtništvo. Pri<br />
tome se u Hrvatskoj polazi od činjenice<br />
da se postojeći dvojni sustav dokazao,<br />
ali da društvene i gospodarske promjene<br />
uzrokuju potrebe za njegovim stalnim<br />
razvojem. Aktivnosti koje bi osigurale<br />
ostvarivanje željenog cilja trebale bi biti<br />
usmjerene na to da se veći dio obrazovanja<br />
za obrtništvo odvija kod poslodavca<br />
u realnoj radnoj okolini. Teorijska poduka<br />
u školi trebala bi nadopunjavati izobrazbu<br />
u radionici, a ona nažalost često<br />
nije na adekvatan način povezana s praksom.<br />
Zbog toga treba i razmisliti o osnivanju<br />
Centara za razvoj kompetencija u<br />
kojima bi se razvijale nužne vještine za<br />
obavljanje prakse nakon završetka obrazovanja.<br />
Kako bi se bolje zaštitili učenici<br />
na naukovanju, u postojeće ugovore o<br />
naukovanju treba ugraditi sve pravne i<br />
socijalne zaštitne sadržaje za naučnike,<br />
odnosno uskladiti ga sa svim zakonskim<br />
propisima koji reguliraju radne odnose<br />
i obrazovne procese. Također bi bilo<br />
važno poboljšati standarde praktičnog i<br />
M. Lekić<br />
Agencija za strukovno obrazovanje, Odjel za financiranje<br />
i ugovaranje IPA programa (DEFCO), objavila je termine<br />
informativnih radionica (info – dana) za grant shemu<br />
»Implementacija novih kurikuluma«.<br />
IPA je instrument pretpristupne pomoći za razdoblje od<br />
2007. do 2013. putem kojeg se pruža podrška državama<br />
kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama u procesu<br />
usklađivanja nacionalnog zakonodavstva i provedbi pravne<br />
stečevine EU. Instrument se provodi u pet komponenti, od<br />
kojih komponenta Razvoj ljudskih potencijala pridonosi jačanju<br />
gospodarske i socijalne kohezije, te prioritetima Europske<br />
strategije zapošljavanja u području zapošljavanja, obrazovanja,<br />
stručnog osposobljavanja i socijalnog uključivanja.<br />
www.hok.hr<br />
Kao osnova uzeti su kriteriji<br />
kao pravna sigurnost, kooperativna<br />
organizacija obrazovanja,<br />
povezanost tržišta rada i<br />
strukovnog obrazovanja, kvalifikacije<br />
nastavničkih kadrova,<br />
iz kojih se daju izvesti sljedeća<br />
težišta budućeg razvoja:<br />
sustavno usklađivanje nacionalnog<br />
obrazovanja za obrtništvo<br />
s europskim standardima<br />
obrazovanja i zanimanja<br />
(NQF-EQF)<br />
ukidanje dominacije državnog<br />
obrazovanja za obrtništvo<br />
pod vodstvom obrtničkih<br />
škola i jačanje prisutnosti<br />
obrtničkih radionica (dijelova<br />
izobrazbe koji se odvijaju u<br />
obrtu/odgovornosti)<br />
određivanje primjerenog odnosa<br />
općeobrazovnog dijela i<br />
stručno-teorijskog dijela tako<br />
da općeobrazovni dio bude<br />
više usmjeren na zanimanje<br />
osposobljavanje suradnje između<br />
nadležnih ministarstava,<br />
agencija, <strong>komora</strong>, obrta i obrtničkih<br />
škola, kako bi se postigla<br />
izobrazba prilagođena tržištu<br />
rada i bolja prihvaćenost u<br />
društvu obrtničkih kvalifikacija<br />
razvoj sustava daljnjeg obrazovanja,<br />
u svrhu jačanja cjeloživotnog<br />
učenja i razvoja<br />
profesionalne karijere<br />
jačanje socijalnih kompetencija<br />
kako bi pojedinac ostvario<br />
osobne životne ciljeve,<br />
imao aktivnu građansku svijest,<br />
bio uključen u društvena<br />
zbivanja i sposoban da nađe<br />
svoje mjesto na tržištu rada.<br />
teoretskog obrazovanja i međusobno ih<br />
povezati. Nastavnici škola glavnu krivnju<br />
za lošu kvalitetu praktične nastave<br />
pripisuju zastarjeloj opremi školskih radionica<br />
ili nedovoljnoj poduci u obrtničkim<br />
radionicama. To bi se izbjeglo ako<br />
bi se nastava u školskim radionicama<br />
Informativne radionice<br />
usmjerila na realnu praksu u obrtničkim<br />
radionicama te da se radi na projektima.<br />
To zahtijeva novu orijentaciju u metodici,<br />
promjene u planiranju, organizaciji<br />
i provedbi nastave. Ovdje su potrebne<br />
inicijative samih nastavnika.<br />
Nedostatak kompetencija<br />
Važno je stalno naglašavati da sadržaji<br />
obrazovanja i metode poučavanja moraju<br />
slijediti tehnološki napredak i potpomagati<br />
gospodarski razvoj. U procesu planiranja<br />
razvoja tržišta rada, treba stvoriti<br />
veze između obrazovanja za obrtništvo i<br />
samog obrtništva. Ako obrtničke radionice<br />
osjete fleksibilno reagiranje na svoje<br />
zahtjeve koji se u nekim zanimanjima<br />
brzo mijenjaju zbog promjena u tehnologijama,<br />
bit će spremnije ulagati novac<br />
u obrazovanje. No, često se također radi<br />
o manjku interesa poslodavaca za vlastiti<br />
podmladak. U obrtničkim radionicama i<br />
radionicama trgovačkih društava obrazovanje<br />
moraju provoditi kvalificirani majstori<br />
stručni učitelji i kvalitetno stručno<br />
i metodički obrazovani nastavnici u čije<br />
obrazovanje treba stalno ulagati. Ispitivanje<br />
je pokazalo nedostatak kompetencija<br />
nastavnika i majstora stručnih učitelja u<br />
poznavanju modernih tehnologija i standarda<br />
zanimanja, nepoznavanje gospodarskih<br />
aspekata obrazovanja, nepridržavanje<br />
propisa zaštite na radu i zaštite<br />
okoliša, nedostatna znanja o organizaciji<br />
rada, nedostatke u poznavanju novih metodičkih<br />
postupaka i pedagoških procesa<br />
vezanih uz promijenjenu ulogu nastavnika.<br />
Skrb za kvalitetu i obrazovanje koje<br />
se temelji na ishodima učenja treba biti<br />
osnovna ideja vodilja reformskih zahvata<br />
u području strukovnog obrazovanja za<br />
obrtništvo.<br />
Komore moraju i dalje igrati važnu<br />
ulogu u organizaciji, izvođenju i nadziranju<br />
praktičnog obrazovanja kod poslodavca<br />
i biti poveznica između dionika<br />
u procesima obrazovanja i rada. Nakon<br />
izlaganja dionici su postavljali pitanja o<br />
razvoju dvojnog sustava obrazovanja za<br />
obrtništvo u Hrvatskoj. Pokazalo se da je<br />
naš sustav organiziran i precizno reguliran,<br />
što se za mnoge zemlje koje su sudjelovale<br />
na konferenciji ne može reći.<br />
Razvoj ljudskih potencijala realizirat će se kroz<br />
sljedeće Operativne programe:<br />
Uključivanje učenika s teškoćama u obrazovanju<br />
za zapošljavanje<br />
Implementacija novih kurikuluma u sustav<br />
obrazovanja i osposobljavanja<br />
Regionalna mreža lokalnih obrazovnih ustanova.<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> od 2006. godine sudjeluje u projektu<br />
Strukovno obrazovanje usmjereno na tržište rada u RH, u okviru<br />
kojeg se izrađuju novi kurikulumi. Nakon radionice u Zagrebu,<br />
održane krajem rujna, ostale će biti održane 22. i 23. listopada<br />
u Splitu (rok za prijavu sudjelovanja: 15. listopada) te 26. i 27.<br />
listopada u Osijeku (rok za prijavu sudjelovanja: 19. listopada).
Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009.<br />
25<br />
u zagrebačkoj banci<br />
poslujete brže<br />
i povoljnije<br />
PODUZETNIČKO<br />
BANKARSTVO<br />
Oko 90.000 obrtnika i poduzetnika odabralo je Zagrebačku banku kao<br />
svoju poslovnu banku. Na raspolaganju im je čak 46 poduzetničkih<br />
centara u cijeloj Hrvatskoj gdje ih očekuju stručni bankari kojima ni<br />
jedan poduzetnik nije tek <strong>broj</strong>, već osoba, ideja i posao kojem će se u<br />
potpunosti posvetiti. O ponudi Zagrebačke banke poduzetnicima razgovali<br />
smo s direktorom poduzetničkog centra Špansko Antom Livićem.<br />
poslovni oglas<br />
Što je ključno u ponudi i pristupu Zagrebačke<br />
banke poduzetnicima?<br />
Ponajprije, u Zagrebačkoj banci doista razumijemo u<br />
kakav se izazov upušta svatko tko želi voditi vlastiti<br />
posao. Poduzetnik u Zagrebačkoj banci uvijek može<br />
računati na stručan savjet prilagođen njegovim<br />
potrebama i mogućnostima, jer svakom klijentu<br />
pristupamo pojedinačno, a u svakom poduzetničkom<br />
pothvatu pronalazimo njegove najbolje strane. U<br />
Zagrebačkoj banci svaki poduzetnik ima svog bankara<br />
i to je prednost koju uočavaju desetine tisuća obrtnika<br />
i poduzetnika koji su nas izabrali za svoju poslovnu<br />
banku.<br />
Zagrebačka banka potvrdila se kao banka<br />
suvremenog bankarstva koje klijentima<br />
štedi vrijeme i novac. Što ste namijenili<br />
poduzetnicima?<br />
Kao poduzetnik, klijent Zagrebačke banke, uopće<br />
ne morate brinuti o tome gdje je poslovnica, hoćete<br />
li stići, sve možete obaviti kada i gdje to vama<br />
odgovara.<br />
Razvili smo najsuvremenije usluge, zone 24 satnog<br />
poslovanja sa uplatno-isplatnim bankomatima, Zaba<br />
kioscima, dnevno noćnim trezorima, uređajima za<br />
zaprimanje naloga. U Zagrebačkoj banci poduzetnik<br />
ne mora sate gubiti u redu da bi nešto platio ili vidio<br />
stanje na računu i ne mora svoje obaveze prilagođavati<br />
radnom vremenu poslovnica.<br />
Internetskim bankarstvom, e-zabom, poduzetnici<br />
mogu obavljati cijelo financijsko poslovanje i to u<br />
nekoliko trenutaka brzih i sigurnih transakcija - kunsko<br />
i devizno, ulagačko i kreditno poslovanje. Upravo<br />
smo uveli još jednu praktičnu novost: USB Key je<br />
uređaj s kojim dolaze na svoje svi koji e-zabu koriste<br />
na prijenosnim računalima. Uređaj je sve u jednom,<br />
nekadašnja pametna kartica, čitač i instalacijski CD<br />
i još na njemu možete pohraniti vlastite dokumente<br />
i zaštiti ih. Jednostavno se uključuje na bilo kojem<br />
računalu.<br />
Vrlo atraktivna, jedinstvena usluga na hrvatskom<br />
tržištu je m-zaba, bankarstvo putem mobitela. U<br />
svakom trenutku i bilo gdje, poduzetnik ima ažuran<br />
uvid u sve što se zbiva s njegovim računima,<br />
U čak 15 poduzetničkih centara u Zagrebu i okolici očekuju vas poduzetnički bankari koji<br />
individualno pristupaju svakom klijentu i zajedno s njim kreiraju najbolja financijska rješenja.<br />
Grad Adresa Direktor centra Telefon Radno vrijeme<br />
Zagreb Trg b.J.Jelačića 10 Zdravka Vukušić Rehtaček 01/4808 252 pon.-pet. 08:00 - 16:00<br />
Zagreb Gregorčićeva 2 Matej Barilić 01/613 6462 pon.-pet. 08:00 - 16:00<br />
Zagreb Maksimirska 88 A Anita Kesić 01/2359 002 pon.-pet. 08:00 - 16:00<br />
Zagreb Avenue Mall Centar II kat Štefanija Teskera 01/6136 189 pon.-pet. 08:00 - 16:00<br />
Zagreb Paromlinska 2 Goran Banjanin 01/6104 652 pon.-pet. 08:00 - 16:00<br />
Zagreb Samoborska 147 Matej Barilić 01/6136 876 pon.-pet. 08:00 - 16:00<br />
Zagreb F. Tehchinija 2A Ante Livić 01/6136 610 pon.-pet. 09:00 - 16:30<br />
Zaprešić Ul. bana Jelačića 1 Cela Šarić 01/3349 324 pon.-pet. 08:00 - 16:00<br />
Zelina Braće Radića 1 Viktorija Matković 01/6136 739 pon.i pet. 08:30 - 15:00<br />
Dugo Selo Kolodvorska 1 Dražen Horvat 01/6136 707 pon.-pet. 08:00 - 16:00<br />
Samobor Šmidhenova 1 Renata Šimunec 01/6065 063 pon.-pet. 08:00 - 16:00<br />
Sesvete Luka Trg L. Matačića 2 Viktorija Matković 01/6136 356 pon.-pet. 08:00 - 16:00<br />
Sisak F. K. Frankopana 10 Želimira Mioković 044/526 134 pon.-pet. 08:00 - 16:00<br />
Velika Gorica Kralja D. Zvonimira 5 Anđelka Fluka 01/6254 203 pon.-pet. 09:00 - 16:30<br />
Zabok Matije Gupca 59 Marijana Gorupec 049/329 528 pon.-pet. 08:00 - 16:00<br />
Cjeloviti popis poduzetničkih centara provjerite na www.zaba.hr<br />
Ante Livić<br />
Direktor poduzetničkog centra Špansko<br />
nalozima za plaćanje, dostupne su mu sve financijske<br />
informacije poput cijena udjela u fondovima ili tečajne<br />
liste, a za sve to mu je dovoljan samo mobitel.<br />
Poduzetnicima je svaki trošak važan – nudi li<br />
im Zagrebačka banka povoljnije financijsko<br />
poslovanje?<br />
Da i to je prilagođeno stvarnim potrebama<br />
poduzetnika. Osmislili smo jedinstvenu uslugu 1 ZA<br />
SVE koja klijentu bitno smanjuje troškove. Paketračun<br />
1 ZA SVE postoji u modelima Start, Poduzetnik<br />
i Partner, a sadržaj svakog modela precizno je<br />
određen. Jedinstvena mjesečna naknada za paket niža<br />
je od z<strong>broj</strong>a naknada koje bi poduzetnik plaćao za<br />
pojedine usluge.<br />
U usluzi 1 ZA SVE objedinjeni su kunski i devizni<br />
računi, kartice, internetsko i telefonsko bankarstvo,<br />
izvodi i trajni nalozi te značajni popusti na naknade<br />
za različite vrste kredita. Paket-račun osigurava<br />
efikasnu pomoć i pokriće određenog iznosa troškova<br />
u slučaju nezgode na cesti u zemlji i u inozemstvu.<br />
Jednostavno je izračunati koliku pak uštedu donose<br />
popusti u dućanima, restoranima i hotelima, a da bi se<br />
dobio popust, dovoljno je predočiti VISA Business<br />
Electron karticu paketa 1 ZA SVE.<br />
Usluga 1 ZA SVE uvjerljivo je isplativa. Primjerice,<br />
model Start za samo 50 kuna mjesečno, obrtnicima<br />
koji tek stvaraju svoj posao već u startu donosi<br />
značajne uštede u bankarskom poslovanju, od<br />
besplatnog otvaranja i vođenja platno-prometnog<br />
računa, besplatnog Izvješća o solventnosti jednom<br />
godišnje do komfora i praktičnosti m-zabe ili pomoći<br />
i pokrića značajnog iznosa troškova u slučaju nezgode<br />
na cesti.<br />
www.hok.hr
26 Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009.<br />
gost savjetnik<br />
Guste Santini<br />
Oporezivanje dohotka<br />
ispod egzistencijskog<br />
minimuma znači da<br />
porezni obveznik<br />
poreza na dohodak nije<br />
u stanju reproducirati<br />
svoju radnu snagu,<br />
odnosno svoju obitelj<br />
<strong>Hrvatska</strong> je zemlja koja ima manje<br />
od 40% aktivnog stanovništva,<br />
od čega je više od 13% nezaposlenih.<br />
Stopa nezaposlenosti bi bila i veća<br />
da nije velik <strong>broj</strong> građana prijevremeno<br />
umirovljen. Ta »rezervna armija radne<br />
snage« predstavlja u svakom pogledu velik<br />
problem danas, a očekujem dodatno<br />
usložnjavanje problema i, prema tome,<br />
posljedice u budućnosti. Od osamostaljenja<br />
imamo gotovo 300 ili više tisuća<br />
nezaposlenih koji su u radnoj dobi, a ne<br />
privređuju. Moguće je obrazložiti kao<br />
»prirodni <strong>broj</strong> nezaposlenih« najviše sto<br />
tisuća. Jednostavno nije moguće shvatiti<br />
kako obilan resurs kao što je rad nema<br />
primjereniji porezni tretman, kada znamo<br />
da oporezivanje kapitala, izravno i neizravno,<br />
nije moguće jer se inozemni investitori<br />
sa svojim interesima pojavljuju<br />
kao značajno ograničenje. Naime, u principu,<br />
porezni sustav i, na temelju njega,<br />
milijuna kuna<br />
Porezna reforma:<br />
porez na dohodak<br />
porezna politika moraju oporezivati čimbenike<br />
gospodarske aktivnosti sukladno<br />
obilju tih čimbenika, jasno uvažavajući<br />
ograničenja gospodarske strukture i ostalih<br />
podsustava gospodarskog sustava.<br />
Upravo poreznom politikom moguće<br />
je »sugerirati« takve kombinacije proizvodnih<br />
faktora koji će primjenjivati one<br />
tehnologije koje su u funkcionalnoj vezi<br />
s raspoloživim faktorima, radom i kapitalom.<br />
Porezni prihodi poreza na dohodak su<br />
od marginalnog značaja i iznose manje od<br />
dva posto ukupno ubranih poreznih prihoda<br />
u 2008. godini, što je približno jedan<br />
postotni poen poreza na dodanu vrijednost.<br />
Iz navedenog slijedi da je moguće značajnije<br />
smanjiti poreznu presiju ovog poreza.<br />
Ovo je tim više prihvatljivo jer glavninu<br />
poreza uplaćuju niže dohodovne grupe.<br />
Izloženo sugerira da je prijeko potrebno<br />
povećati neoporezivi dio dohotka bar<br />
do razine jednostavne reprodukcije radne<br />
snage. Porezna progresija nakon neoporezovanog<br />
dijela dohotka ne bi trebala destimulirati<br />
rad u odnosu na dokolicu. Konačno,<br />
u globaliziranom svijetu mnoge države<br />
povećavaju konkurentnost poreznim sustavom,<br />
i to je jedan od razloga napuštanja<br />
welfare statea, države blagostanja.<br />
U poreznoj teoriji postoje različita mišljenja<br />
glede poreznog tretmana rada i<br />
poreznog tretmana kapitala. Država blagostanja<br />
preferirala je rad u odnosu na<br />
kapital. Globalizacija relativizira taj stav<br />
i sugerira da se mora promatrati životni<br />
ciklus, a ne kratki rok.<br />
Na tim osnovama »korigiraju« se mnogi<br />
porezni sustavi, posebno u zemljama<br />
koje nemaju dovoljno nacionalne štednje<br />
kojom bi financirale razvoj. Postoje<br />
mišljenja, koja nisu bez osnove, da bi u<br />
Hrvatskoj valjalo oporezivati kapitalnu<br />
dobit. Ali, jednako tako, postoji argumentacija<br />
i druge strane koja smatra da<br />
bi oporezivanje kapitalne dobiti bilo, posebno<br />
u ovim kriznim uvjetima, štetno<br />
za Hrvatsku. Moje mišljenje glede ovog<br />
Pogledajmo na grafikonu Kretanje poreznih prihoda poreza na dohodak<br />
izdašnost poreznih prihoda ovog poreza<br />
5.000<br />
4.500<br />
4.000<br />
3.500<br />
3.000<br />
2.500<br />
2.000<br />
1.500<br />
Kretanje poreznih prihoda na dohodak<br />
1994.<br />
1995.<br />
1996.<br />
1997.<br />
1998.<br />
1999.<br />
2000.<br />
2001.<br />
2002.<br />
2003.<br />
2004.<br />
2005.<br />
2006.<br />
2007.<br />
2008.<br />
pitanja određeno je ukupnim procesom<br />
reprodukcije. Imajući u vidu materijalne<br />
mogućnosti zemlje, mislim da bi bilo više<br />
štete nego koristi od oporezivanja kapitalne<br />
dobiti. I ne samo to. Oporezivanje kapitalne<br />
dobiti znači oporezivanje dividende<br />
i oporezivanje kamatnih prihoda. Naime,<br />
ukoliko bi se oporezivali samo kapitalni<br />
dobici, tada bi ostali dohoci od kapitala<br />
bili u povlaštenom položaju. Ovom valja<br />
pridodati i kapitalne gubitke i instrumente<br />
koji »čuvaju« imovinu od inflacije koji<br />
mijenjaju relativne cijene pojedinih imovina.<br />
U svakom slučaju, uvođenje poreza<br />
na kapitalnu dobit imalo bi znatne gospodarske<br />
posljedice, dok bi porezni prihodi<br />
bili zanemarivi.<br />
Porezne stope primjenjivale bi se kako<br />
slijedi:<br />
dohodak do 5.000 kuna bio bi izuzet<br />
od oporezivanja<br />
dohodak od 5.001 do 15.000 kuna<br />
oporezivao bi se po stopi od 10%<br />
dohodak od 15.001 kuna do 30.000<br />
kuna oporezivao bi se po stopi od 20%<br />
dohodak od 30.001 kunu i više oporezivao<br />
bi se po stopi od 30%.<br />
Mnoge će se kritike uputiti prijedlogu<br />
jer će se naglašavati kako ovako konstruiranim<br />
porezom na dohodak neće se ostvariti<br />
iole značajniji porezni prihodi, odnosno<br />
da je stupanj progresije nedovoljan i<br />
tako se ovim prijedlogom ne respektira<br />
načelo porezne snage.<br />
Što se tiče izostanka znatnijih poreznih<br />
prihoda, ja se slažem sa primjedbama.<br />
Međutim, po mome mišljenju, oporezivanje<br />
dohotka ispod egzistencijskog<br />
minimuma zapravo znači da porezni obveznik<br />
poreza na dohodak nije u stanju<br />
reproducirati svoju radnu snagu, odnosno<br />
svoju obitelj. Upravo dinamiziranje<br />
privredne aktivnosti znači povećanje<br />
dohotka pa će značajno povećani dohoci,<br />
iznad minimuma, omogućiti državi<br />
da ostvari porezne prihode upravo u tom<br />
opsegu u kojem se je povećalo blagostanje<br />
njezinih građana. Što se tiče progresivnosti<br />
poreznih stopa, smatram da je<br />
potrebno imati u vidu da porezna progresija<br />
ne bi trebala ići na teret onih građana<br />
koji svojom učinkovitošću povećavaju<br />
nacionalnu dividendu. Upravo suprotno<br />
smatram da je potrebno stimulirati uvijek<br />
i svagdje pojedinačne napore kako<br />
bi isti pridonijeli njegovom blagostanju<br />
i blagostanju svih građana. Prijedlog ima<br />
za cilj da poveća konkurentnost hrvatskog<br />
gospodarstva, što znači da ima učinak<br />
neizravne devalvacije kune.<br />
Kako riješiti probleme<br />
obiteljskih financija?<br />
vidi www.rifin.com<br />
gost savjetnik<br />
Prava poslodavca<br />
u slučaju otkaza iz<br />
gospodarskih razloga<br />
Ines Čalušić, dipl. iur.<br />
Zaposlena u odvjetničkom društvu<br />
»Ljubenko&partneri«j. t. d.<br />
Otkaz iz gospodarskih razloga ili poslovno uvjetovani otkaz<br />
je redoviti otkaz ugovora o radu predviđen člankom 106.<br />
stavak 1. Zakona o radu.<br />
Sukladno članku 106. stavak 3. pri odlučivanju o poslovno uvjetovanom<br />
otkazu poslodavac obrtnik mora voditi računa o trajanju<br />
radnog odnosa, starosti i obvezama uzdržavanja koje terete radnika.<br />
Međutim, poslodavac ima pravo (i to diskrecijsko) dati prednost i<br />
nekom kriteriju različitom od onih navedenih u članku 106. stavak 3.<br />
Tako je moguće da poslodavac pri otkazivanju da prednost kvaliteti<br />
rada, posebnim zanimanjima i drugim sličnim kriterijima umjesto<br />
kriterijima izričito navedenim u Zakonu o radu. O navedenom je<br />
već i sama sudska praksa zauzela stav jasno navodeći u svojim odlukama<br />
kako je autonomno pravo poslodavca da u okviru zakonom<br />
određenih kriterija, ocijeni kojemu će kriteriju dati prednost.<br />
Jednako tako praksa sudova pokazuje da kad se i utvrdi postojanje<br />
razloga na kojima se temelji poslovno uvjetovani otkaz (primjerice,<br />
višak radnika), okolnosti zbog kojih su nastali ti razlozi (primjerice,<br />
nenamjensko trošenje sredstava), nisu od značenja na zakonitost odluke<br />
o otkazu.<br />
U prilog tvrdnji da poslodavac ima širu autonomiju od one koja<br />
bi se dala na prvi pogled zaključiti iz zakona ide i činjenica koja<br />
proizlazi iz pravomoćno okončanih sudskih postupaka, da u slučaju<br />
kada poslodavac zbog poslovno uvjetovanog otkaza odluči dati<br />
otkaz jednom od više radnika koji obavljaju poslove istog radnog<br />
mjesta, njegovo je autonomno pravo zadržati na radu radnika koji<br />
ostvaruje bolje rezultate i koji će radnim rezultatima najviše pridonijeti<br />
uspješnom poslovanju obrtnika.<br />
Naravno, jedino o čemu ipak morate voditi računa je činjenica da<br />
ukoliko imate vezani obrt, a Vi sami ne ispunjavate posebne uvjete prema<br />
Zakonu o obrtu, ne otpustite jedinog zaposlenika koji ispunjava poseban<br />
uvjet stručne osposobljenosti ili položenoga majstorskog ispita.<br />
U tom bi slučaju izazvali situaciju da bi Vam obrt prestao po sili<br />
zakona sukladno članku 43. Zakona o obrtu, te bi nadležni županijski<br />
ured, odnosno ured Grada Zagreba rješenjem utvrdio prestanak<br />
obrta po sili zakona i po pravomoćnosti rješenja bilo bi izvršeno<br />
brisanje Vašeg obrta iz Središnjeg obrtnog registra.<br />
Dakle, za zaključiti je da ako imate obrt u kojemu je zaposleno<br />
više radnika koji obavljaju iste poslove, unatoč zaštitničkim mjerama<br />
koje propisuje Zakon o radu, koji nastoji zaštititi položaj radnika<br />
kod poslodavca, Vi kao poslodavac možete, naravno, poštujući zakonsku<br />
proceduru, ipak dati »zakoniti« poslovno uvjetovan otkaz<br />
ako ocijenite da nastavak poslovanja obrta možete ostvariti s preostalim<br />
zaposlenicima.<br />
www.hok.hr
Upozorenje<br />
Ministarstva<br />
vanjskih poslova<br />
Provjerite<br />
poslovne partnere<br />
u inozemstvu<br />
Zbog učestalih žalbi hrvatskih tvrtki na<br />
probleme naplate izvoznih poslova od<br />
strane inozemnih poslovnih partnera, Ministarstvo<br />
vanjskih poslova predlaže hrvatskim<br />
tvrtkama koje posluju na inozemnim<br />
tržištima da se prije poslovne suradnje s<br />
inozemnim partnerima obvezno informiraju<br />
o solventnosti inozemne tvrtke, te da provjere<br />
njen aktualni pravni status prije sklapanja<br />
ugovora i početka poslovne suradnje.<br />
Najveći <strong>broj</strong> žalbi hrvatskih tvrtki upućen je<br />
na poslovanje s tvrtkama iz Ujedinjenog Kraljevstva,<br />
gdje se tim tvrtkama nakon što prime<br />
robu ili prime avansno plaćanje hrvatskih tvrtki<br />
često gubi svaki trag ili se otvaraju stečajni postupci.<br />
Kako hrvatske tvrtke ne bi sklapale ugovore<br />
s nepostojećim tvrtkama, na internetskim<br />
stranicama britanskog registra poduzeća www.<br />
companieshouse.gov.uk mogu se besplatno<br />
provjeriti sve registrirane tvrtke u UK.<br />
Na web stranici Ministarstva vanjskih poslova<br />
i europskih integracija (www.mvpei.hr),<br />
pod naslovom <strong>Hrvatska</strong> gospodarska diplomacija,<br />
mogu se pronaći informacije o zakonskoj<br />
regulativi, poreznom sustavu, carinskim<br />
davanjima i druge informacije važne za poslovanje<br />
s pojedinim zemljama, pa tako i s UK.<br />
Na 47. svjetskom Kongresu Intersteno<br />
u Pekingu 2009.<br />
Mađarice su<br />
ovaj put bile bolje<br />
<strong>Hrvatska</strong> ekipa u Pekingu s prof. dr. Antom Simonićem, veleposlanikom RH u NR Kini<br />
Izvrsne budimpeštanske stenografkinje Erika<br />
Vicai, Judit Dani i Zsuzsa Ferenc, pod<br />
vodstvom svoje trenerice Ibolye Csille Hegeduš,<br />
nekadašnje svjetske juniorske stenografske<br />
prvakinje, osvojile su sva tri prva mjesta u<br />
disciplini grafičke (rukopisne) stenografije na<br />
Svjetskom prvenstvu u sklopu 47. kongresa Intersteno,<br />
održanom od 15. do 21. kolovoza ove<br />
godine u Pekingu.<br />
Iako je jedini hrvatski predstavnik u toj disciplini,<br />
Josip Hanjš, zaposlenik Komorskog ureda<br />
Hrvatske obrtničke komore i svjetski prvak iz<br />
Praga 2007., i ovog puta postigao najveću brzinu<br />
u »hvatanju« govora (471 slog u minuti), u<br />
konačnom z<strong>broj</strong>u svih natjecateljskih elemenata<br />
to je bilo dovoljno »samo« za 4. mjesto. Prvi<br />
put na natjecanju toga ranga nastupile su i mlade<br />
hrvatske predstavnice u disciplini kompjutorske<br />
daktilografije Tanja Ivana Juričev iz Vodica i<br />
Kristina Zlodi iz Samobora, te u juniorskoj konkurenciji<br />
zauzele 15., odnosno 27. mjesto. Prema<br />
očekivanjima, cjelokupna manifestacija koja<br />
je u pekinškom Olimpijskom sportskom centru<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> rujan 2009.<br />
okupila približno 1.000 sudionika, od kojih više<br />
od 500 natjecatelja iz tridesetak zemalja sa svih<br />
kontinenata, bila je besprijekorno i vrlo dojmljivo<br />
organizirana. Uz <strong>broj</strong>ne visoke kineske i druge<br />
državne dužnosnike, ceremonijalu svečanog<br />
otvorenja bio je nazočan i srdačno pozdravljen<br />
prof. dr. Ante Simonić, veleposlanik Republike<br />
Hrvatske u NR Kini.<br />
Kao jedna od najmlađih članica Interstena (u<br />
članstvo primljena na Kongresu u Beču 2005.<br />
godine), Republika <strong>Hrvatska</strong> već uživa zavidnu<br />
reputaciju u toj svjetskoj asocijaciji, utemeljenoj<br />
još davne 1887. godine, što je potvrđeno i na<br />
ovogodišnjoj plenarnoj sjednici Glavne skupštine<br />
njenim jednoglasnim izborom, uz još četiri zemlje<br />
članice, u Nadzorni odbor Interstena za naredno<br />
dvogodišnje mandatno razdoblje, do sljedećeg<br />
kongresa u Parizu 2011. godine.<br />
Nastup hrvatske ekipe na ovogodišnjem Kongresu<br />
i natjecanjima svjetskog prvenstva Intersteno<br />
i ovoga je puta organiziralo, te u potpunosti<br />
financiralo Hrvatsko stenografsko društvo u Zagrebu.<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
NAKLADNIK:<br />
HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA,<br />
PP 166, 10000 Zagreb<br />
Tel: 01/4806 666;<br />
fax: 01/4846 610;<br />
e-mail: hok@hok.hr<br />
ZA NAKLADNIKA:<br />
MATO TOPIĆ,<br />
PREDSJEDNIK HOK-a<br />
REDAKCIJA:<br />
tel: 01/4812 262, 4806 695,<br />
670, 643;<br />
fax: 01/4812 268;<br />
e-mail:<br />
obrtnicke-<strong>novine</strong>@hok.hr<br />
GLAVNA UREDNICA:<br />
SNJEŽANA TOMIĆ<br />
IZVRŠNA UREDNICA:<br />
RENATA PULJIZ<br />
ADMINISTRATOR:<br />
SUZANA MAMIĆ<br />
MALI OGLASI<br />
(OBRTNIČKA BURZA):<br />
SUZANA MAMIĆ,<br />
tel: 01/4812 262, 4806 643,<br />
e-mail:<br />
oglasi-on@hok.hr<br />
FOTOGRAF:<br />
TOMISLAV SMOLJANOVIĆ<br />
UREĐIVAČKI KOLEGIJ:<br />
Odbor za informiranje Hrvatske<br />
obrtničke komore<br />
27<br />
GRAFIČKA PRIPREMA, TISAK:<br />
VJESNIK d.d., Zagreb<br />
MARKETING I DISTRIBUCIJA:<br />
PARK AVENIA d.o.o., Zagreb<br />
tel: 01/3775 230;<br />
info@parkavenia.hr<br />
NAKLADA: 100.000<br />
Rukopisi i fotografije se ne vraćaju<br />
Mali oglasi – uvjeti oglašavanja na:<br />
http://www.hok.hr/cro/publikacije/marketing<br />
OBRTNIČKA BURZA<br />
Poštovani obrtnici: oglasite svoje usluge<br />
i proizvode u Obrtničkim novinama!<br />
Javite nam se na kontakte:<br />
Tel: 01/48 06 643, 48 12 262<br />
Fax: 01/48 12 268<br />
E-mail: obrtnicke-<strong>novine</strong>@hok.hr,<br />
oglasi-on@hok.hr<br />
www.hok.hr<br />
Pogledajte naš novi web<br />
www.mediacom.hr<br />
Poslovno-knjigovodstveni<br />
Windows programi za<br />
obrtnike, poduzeća i<br />
ugostitelje. Besplatan<br />
demo CD.<br />
Tel. 051/283-031,<br />
098/328-029<br />
Povoljno i profesionalno!<br />
Iskoristite akcijski popust za poslove<br />
sklopljene do 15.11.<br />
web stranice<br />
PROMO KOD: HOK<br />
www.miba.hr<br />
099 310 7410<br />
www.hok.hr