SbornÃk pÅÃspÄvků z workshopu MICROMYCO 2008 - Ãstav půdnà ...
SbornÃk pÅÃspÄvků z workshopu MICROMYCO 2008 - Ãstav půdnà ...
SbornÃk pÅÃspÄvků z workshopu MICROMYCO 2008 - Ãstav půdnà ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Ne vždy se nám podaří zaznamenat roztoče v kulturách na samém počátku napadení kultur.<br />
Nejméně chráněné jsou kultury mikromycetů na Petriho miskách. Roztoči se do Petriho misek<br />
dostávají poměrně snadno, v první fázi napadení jsou pouhým okem většinou nezjistitelné a<br />
proto se mohou v klidu naklást vajíčka. V miskách se dostatečně namnoží a postupně mohou<br />
napadat další kultury mikromycetů v jiných Petriho miskách, ale prolézají přes zátky<br />
z buničiny i do zkumavek. Velkým nebezpečím jejich výskytu v laboratoři je nejen případné<br />
zničení kultury při velkém napadení a následná likvidace kultur, ale jejich rychlé namnožení a<br />
migrace mezi Petriho miskami či zkumavkami. Protože se na povrchu jejich těla vyskytuje<br />
velké množství trichomů, migrující roztoči přenášejí na svém povrchu ulpívající konidie a<br />
přispívají tak ke znečistění čistých kultur mikromycetů.<br />
Výskyt roztočů v kulturách na Petriho miskách někdy zaznamenáme až při zhotovení<br />
mikroskopického preparátu, aniž bychom na rostoucí kolonii zaznamenali nějaké viditelné<br />
změny. Většinou nás na výskyt roztočů upozorní výskyt drobných kolonií při okrajích Petriho<br />
misky nebo viditelné „cestičky“ tvořené koloniemi bakterií (Obr. 2) v místech kudy se roztoči<br />
pohybovali po agarové plotně a v některých případech zaznamenáme změny na povrchu<br />
kolonií mikromycetů (spásání okrajových částí kolonií). Obdobně je možné zaznamenat<br />
kolonie kvasinek i na šikmých půdách ve zkumavkách (Obr. 3), mnohdy však zaznamenáme<br />
výskyt na kulturách ve zkumavkách až velmi pozdě, kdy přemnožení roztoči v podstatě<br />
kompletně kulturu mikromycetů kompletně zdevastují (Obr. 4). Velmi nepříjemným faktem je<br />
i to, že roztoči nejenže napadnou pro ně atraktivní kmeny a vlastně je zcela zničí (nebo donutí<br />
nás z preventivních důvodů napadené kmeny okamžitě zlikvidovat), ale velkým nebezpečím<br />
je i postupné „stěhování“ těchto roztočů do dalších Petriho misek a zkumavek s kulturami.<br />
Tímto způsobem může docházet k postupné devastaci všech kultur mikromycetů v laboratoři,<br />
případně pokud tento atak nezachytíme včas, i ke zničení sbírkových kmenů, ať už mohutným<br />
přemnožením vedoucím k úplné likvidaci kultur, nebo ke znečištění kmenů sporami jiných<br />
mikromycetů, které roztoči přinášejí s sebou na svých tělech (Obr. 5). Za vhodných teplotních<br />
podmínek můžeme ve velmi krátkém čase vidět v napadených zkumavkách nebo Petriho<br />
miskách masový výskyt různých vývojových stadií včetně nakladených vajíček (Obr. 6),<br />
v některých případech zaznamenáme přítomnost roztočů až při prohlížení mikroskopických<br />
preparátů pod mikroskopem (Obr. 7).<br />
Obr. 2. Napadené kolonie mikroskopických hub na Petriho miskách – na povrchu agaru jsou patrné<br />
„cestičky“ vytvořené narostlými koloniemi mikromycetů a kvasinek v místech, kde se pohybovali roztoči.<br />
41