Razvoj ele ktrifikacije
Razvoj ele ktrifikacije
Razvoj ele ktrifikacije
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Razvoj</strong><br />
<strong>ele</strong> <strong>ktrifikacije</strong><br />
Hrvatske<br />
I dio<br />
~<br />
:~~<br />
~<br />
~<br />
~<br />
. ,...(<br />
~<br />
~<br />
~ Markovcic<br />
.~ Prpic<br />
~<br />
~ Plic<br />
~ Busatto
BORIS MARKOVCIC<br />
IVAN PRPIC<br />
I FRANJO PLIC I<br />
ANTE BUSATTO<br />
RAZVOJ ELEKTRIFIKACIJE<br />
HRVATSKE<br />
1. DID<br />
OD POCETKA ELEKTRIFIKACIJE DO 1945. g.<br />
Redaktor<br />
BORIS MARKOVCIC<br />
ZAGREB 1984
INSTITUT ZA ELEKTROPRIVREDU<br />
Zagreb, Proleterskih brigada 37<br />
Za ,jzdavaca<br />
IVO BOZIN<br />
Urednik<br />
ZDENKA JELIC<br />
Tehnicki urednik<br />
BRANKO MALIS<br />
Omot opremila<br />
JELENA MUSIC<br />
Lektura i korektura<br />
VLADIMIR STROJNY<br />
Naklada 3 000<br />
Tisak: TIZ .ZRINS~I. - CAKOVEC<br />
SADR2AJ<br />
Predgovor<br />
Industrijska revolucija, <strong>ele</strong>ktrifikacija i drustveni razvaj (dr Vlado Puljiz)<br />
I. 0 PRILIKAMA I RAZVOJU ELEKTRIFIKACIJE U HRVATSKOJ (Boris Markovci':.<br />
dip!. ing.)<br />
1. Poceci <strong>ele</strong><strong>ktrifikacije</strong> u doba Austr~Ugarske . .<br />
2. <strong>Razvoj</strong> <strong>ele</strong><strong>ktrifikacije</strong> u Kraljevini Jugoslaviji (1918---1941)<br />
3. Stanje <strong>ele</strong><strong>ktrifikacije</strong> Hrvatske uoci rata. ..<br />
4. Razdoblje do potpunog oslobodenja zemlje - 1945. .<br />
II. RAZVOJ ELEKTRIFIKACIJE U POJEDIIIIIM PODRUCJIMA SR HRVATSKE<br />
1. Sjeverozapadna Hrvatska (Boris MarkoYcic, dipl. ing.)<br />
1.1. Podrucja <strong>ele</strong>ktriHkacije .<br />
1.2. Zagreb i njegova okolica .<br />
1.2.1 Pripreme za <strong>ele</strong>ktl"icnu rasvjetu grada. . .<br />
1.2.2. Razdoblje rada nove <strong>ele</strong>ktrane do prvog prosirenja<br />
1.2.3. Prvo proskenje zagrebacke <strong>ele</strong>ktrane ..<br />
1.2.4. Drugo prosirenje <strong>ele</strong>ktrane uoci prvoga svjetskog rata<br />
1.2.5. Poslijeratni razvoj 1918--1930. .<br />
1.2.6. Elektrifikacija okolice Zagreba do rata 1941.<br />
1.2.7. Gradska mreza i novi izvori <strong>ele</strong>ktricne energije<br />
1.2.8. 'Razdoblje rata i okupacije 1941-1945. . . . .<br />
1.2.9. Cijene .j tarife <strong>ele</strong>ktricne energije zagrebacke <strong>ele</strong>ktrane<br />
1.2.10. Industrijs·ke <strong>ele</strong>ktrane u Zagrebu . .<br />
1.2.11. Elektrane zagrebackog opskrbnog podrucja<br />
1.2.11.1. Javne <strong>ele</strong>ktrane<br />
1.2.11.2. Industrijske <strong>ele</strong>ktrane<br />
1.3. Osnivanje ,i djelovanje Banovinskog <strong>ele</strong>ktr-icnog poduzeca BEP (,kasnije<br />
DEP)<br />
1.3.1. Izgradnja <strong>ele</strong>ktroenergetskih izvora .<br />
1.3.2. Elektrifikacijski radovi. ..<br />
1.3.3. Poslovni temelji <strong>ele</strong>ktriHkacije i dobavni uvjeti H6P-a<br />
1.4. Karlovac i okol.ica<br />
1.4.1. HE Ozalj i <strong>ele</strong>ktriHkacija Karlovca i okolice .<br />
1.4.2. Javne e·lektrane kar:lovackog podrucja<br />
1.4.3. Industrijske <strong>ele</strong>ktrane karlovackog podrucja<br />
1.5. Podrucje Siska i Banije<br />
1.5.1. Sisak<br />
1.5.2. Petrinja<br />
1.5.3. Glina .<br />
1.5.4. Topusko .<br />
1.5.5. Hrvatska Kostajnica .<br />
1.5.6. Industrijske <strong>ele</strong>ktrane sisackog podrucja<br />
1.6. Hrvatsko zagorje<br />
1.6.1. Varazdin . .<br />
1.6.2. Elektrifikacija Hrvats,kog zagorja<br />
1.6.3. Javne i mjesovite <strong>ele</strong>ktrane .<br />
3<br />
11<br />
15<br />
26<br />
28<br />
33<br />
33<br />
33<br />
33<br />
35<br />
37<br />
37<br />
38<br />
40<br />
42<br />
45<br />
45<br />
47<br />
49<br />
49<br />
49<br />
50<br />
51<br />
53<br />
53<br />
54<br />
54<br />
59<br />
60<br />
61<br />
61<br />
62<br />
64<br />
64<br />
65<br />
65<br />
66<br />
66<br />
67<br />
68<br />
III
IV<br />
1.6.3.1. Krapina<br />
1.6.3.2. Zelina<br />
1.6.3.3. Lepaglava<br />
1.6.3.4. Ziatar<br />
1.604. Zagorske industrijske <strong>ele</strong>ktrane<br />
1.7. Elektr-ifikacija Medimurja<br />
1.8. Elektrifikacija istocnog dijela sjeverozapadne HrvJt~ke<br />
1.8.1. Javne <strong>ele</strong>ktrane<br />
1.8.2. Industrijske (privatne) <strong>ele</strong>ktrane<br />
2. Elektrifikacija sire rijecke regije (Ivan Prpic, dip!. ing.)<br />
2.1. Podrucje Rijeke<br />
2.1.1. Grad Rijeka<br />
2.1.2. Elektrifikacija Susaka<br />
2.1.3. E·lektricna rasvjeta u Opatiji 1896. godine<br />
2.1 o4. Industrijske <strong>ele</strong>ktrane Rijeke i Susaka<br />
2.104.1. Tvornica papira<br />
2.1.4.2. Tvornica »Torpedo«<br />
2.1.4 .3. Brodogradiliste<br />
2.10404. Rafinerija "ROMSA«<br />
2.104.5. Tvornica ukocenog drva d. d.<br />
2.2. Elektrifikacija Hrvatskog primorja i otoka<br />
2.2.1. Bakar 'iz gradio <strong>ele</strong>ktranu 1894. godine<br />
2.2.2. Elektricna struja u Crikvenici .<br />
2.2.3. Elektrana u Novom Vinodolskom<br />
2.204 . Elektrifikacija Senja .<br />
2.2.5. Svjetl0 na Cresu . .<br />
2.2.6. Parna <strong>ele</strong>ktrana u Malam Losinju<br />
2.2.7. Otak Krk .<br />
2.2.7.1. Omisalj prvi na 'Krku dobio struju<br />
2.2.7.2. Mjesto Krk<br />
2.2.7.3. Baska<br />
2.2.7.4. Punat .<br />
2.2.8. Otak Rab .<br />
2.3. Hidro<strong>ele</strong>ktrana Z<strong>ele</strong>ni vir i njez.ino opskrbno podrucje ...<br />
204. Elektrifikacijski radovi BEP·a (:DEP-a) u Hrvatskom primorju i Gorskom<br />
kotaru . .<br />
2.5. Industrijske <strong>ele</strong>ktrane u Gorskom kotaru<br />
2.6. Istra<br />
2.6.1. Podrucje Pule<br />
2.6.2. Elektrifikacija Istre .<br />
2.6.3. Industrijske <strong>ele</strong>ktrane u "istri<br />
2.6.3.1. TE Vlaoka . • •. ...<br />
2.6.3.2. Rudnicki termoenergetski blok 1 200 kW Strmac . .<br />
2.6.3.3. Termo<strong>ele</strong>ktrana tvornice cementa "Koromacno« - labin<br />
2.7. <strong>Razvoj</strong> <strong>ele</strong><strong>ktrifikacije</strong> u Liei<br />
2.7.1. Gospic<br />
2.7.2. Perusic<br />
2.7.3. Otoeac<br />
2.7.4. Plitviee. ..<br />
2.7.5. Elektrane dri.avnih ieljezniea<br />
2.7.6. Ostali izvori <strong>ele</strong>ktriene energije u Liei<br />
3. Siavonija (Franjo PI ie, dip!. tehn.l<br />
3.1. Drustveni uvjeti razvoja i pocetak <strong>ele</strong>ktrifikaeije u Siavoniji<br />
3.2. Osijek i njegova <strong>ele</strong>ktrifikacija<br />
3.2.1. Pripreme i gradnja <strong>ele</strong>ktrane i tramvaja<br />
68<br />
3.2.2. Proizvodnja, potrosnja i eijene <strong>ele</strong>ktricne energije nakon stavljanja<br />
69<br />
<strong>ele</strong>ktrane u pogon. . 109<br />
69<br />
3.2.3. <strong>Razvoj</strong> konzuma do kraja rata (1945) 110<br />
70<br />
3.2.4. Prosirenje osjec·ke termo<strong>ele</strong>ktrane 1938. godine 111<br />
70<br />
3.2.5. <strong>Razvoj</strong> <strong>ele</strong>ktricne mreie (1927-1945) 112<br />
3.2.6. Osjecka <strong>ele</strong>ktrana za vrijeme rata 114<br />
71<br />
3.2.7. lndustrijske i privatne <strong>ele</strong>ktrane u Osijeku 115<br />
72<br />
3.3. Elektrifikaeija Baranje 116<br />
72<br />
3.4. Siavonska Podravina i njezine <strong>ele</strong>ktrane 117<br />
75<br />
3.4.1. »Munjara« u Nasicama . 117<br />
77<br />
3.4.2. Javne <strong>ele</strong>ktrane 'izmeau dva rata 118<br />
3.4.3. Centri drvne 'industrije: Duraenovae i Belisce 119<br />
77 3.4.3.1. £)uraenovae 119<br />
77 3.4.3.2. Belisce 122<br />
83<br />
3.5. Elektrifikaeija sredisnjeg i istocnog dijela Siavonije 123<br />
84<br />
3.5.1. Vukovar.. . 123<br />
85<br />
3.5.2. Industrija gume i obuce Borovo 127<br />
85<br />
3.5.3. Lavas 128<br />
87 3.5.4. Tovarnik 129<br />
87<br />
3.5.5. Vinkovei 129<br />
87<br />
3.5.6. Elakava 132<br />
37<br />
3.6. Elektrifikaeija zapadnog dijela Siavonije 134<br />
87<br />
3.6.1. Siavonski Brod .. . 134<br />
87<br />
3.6.2. Elektrane brodske industrije 136<br />
88<br />
3.6.3. Siavonska Poiega . . . 137<br />
89<br />
3.6.4. Javne <strong>ele</strong>ktrane pOieskog kraja 142<br />
90<br />
90 4.<br />
90<br />
91<br />
91<br />
91<br />
91<br />
91<br />
91<br />
92<br />
95<br />
96<br />
96<br />
96<br />
98<br />
100<br />
100<br />
100<br />
100<br />
101<br />
101<br />
101<br />
Oalmacija (Ante Busatto, dip!. ing.) 143<br />
4.1. Drustveno-poliNcki uvjeti opocetka <strong>ele</strong>"ktrifikaeije 143<br />
4.2. Prva primjena vodnih snaga 144<br />
4.2.1. Mliniee i stupe . 144<br />
4.2.2. Energetske mogucnosti . 145<br />
4.2.3. Neraeionalno kor.istenje vodnih snaga 145<br />
4.3. Prva hid ro<strong>ele</strong>ktrana Jaruga i eiektrifikaeija sibenskog podrucja 146<br />
4.3.1. Druga hidro <strong>ele</strong>ktrana Jaruga . 148<br />
4.3.2. Ponasanje krupnog kapitala 150<br />
4.3.3. Hidroe!ektrana 'Manojlovac 152<br />
4.3.3.1. Izvedba hidro<strong>ele</strong>ktrane 152<br />
4.3.3.2. Eksperimenta[na <strong>ele</strong>ktrana . 154<br />
4.3.3.3. Sinhronizaeija ·i pogonski manevri 155<br />
4.3.3.4. U toku rata 156<br />
4.3.4. Hidro<strong>ele</strong>ktrana Roski slap 156<br />
4.3.5. Te rmo<strong>ele</strong>ktrana Lozovae 156<br />
4.3.6. Elektrifikaei ja Sibenika 157<br />
4.3.6.1. <strong>Razvoj</strong> <strong>ele</strong><strong>ktrifikacije</strong> . 157<br />
4.3.6.2. Potrosnja ·i tarife 158<br />
4.3.7. Elektr.ifikaeija mjesta oko Sibenika 159<br />
4.3.7.1. Skradin 159<br />
101 4.3.7.2. Drnis . 159<br />
102 4.3.7.3. Knin . 159<br />
102 4.4. Elektrifikaeija splitskog podrucja 159<br />
102 4.4.1. Hidro<strong>ele</strong>ktrana Kraljevae 159<br />
4.4.1.1. Projektiranje i izgradnja 159<br />
104<br />
4.4.1.2. Nerealizirani planovi . 160<br />
104 4.4.1 .3. POlllocna hidro<strong>ele</strong>ktrana za vrijeme gradnje 161<br />
105<br />
105<br />
4.4.1.4. Opis hidrograaevinskog dijela 162<br />
4.4.1.5. Strojarniea i strajevi .. 163<br />
4.4 .1.6. Rasklopno pastrojenje i dalekovod 165<br />
V
4.4.1.7. Drugi svjetski rat<br />
4.4.2. Hidro<strong>ele</strong>ktrana .. Vrilo« - Majdan . .<br />
4.4.3. Industr:ijske termo<strong>ele</strong>ktrane splitskog podrucja<br />
4.4.3.1. TE Majdan, tvornice cementa<br />
4.4.3.2. Tvornica cementa .. Dalmatia ..<br />
4.4.3.3. Tvornica cementa .. Adria ..<br />
4.4.4. Elektrifikacija Splita 'i blLze okolic,e<br />
4.4.4.1. Prvi neuspjeli pokusaji<br />
4.4.4.2. Prva <strong>ele</strong>ktrif-ikacija<br />
4.4.4.3. Znaeajno prosirenje<br />
4.4.4.4. Stimuliranje potrosnje .<br />
4.4.4.5. Kronologija porasta potrosnje<br />
4.4.5. Javne <strong>ele</strong>ktrane sirega splitskog podrueja<br />
4.4 .5.1. Sinj .<br />
4.4 .5.2. Makarska<br />
4.4.5.3. Vrgorac<br />
4.5. Elektrifikacija Zadra<br />
4.5.1. Prva <strong>ele</strong>ktrifikacija - istosmjernom strujom<br />
4.5.2. Prijelaz na izmjenicnu struju<br />
4.5.3. Manje <strong>ele</strong>ktrane Zadra i okolice<br />
4.5.3.1. Industrijska <strong>ele</strong>ktrana .. SAPA1 ..<br />
4.5.3 .2. Obrovac<br />
4.5.3.3. Biograd njm<br />
4.6 . Elektrifikacija Dubrovnika<br />
4.6.1. Od prvih ferala do prve <strong>ele</strong>ktricne rasvjete<br />
4.6.2. Funkcianiranje <strong>ele</strong>ktrane<br />
4.6.3. Proizvodnja, potrosnja i cijene<br />
4.6.4. Trai:e se novi putovi. . . . . .<br />
4.6.5. Elektrifikacija s'ireg dubrovac;kog podrueja<br />
4.6.5.1. 2:upa dubrovacka<br />
4.6.5.2. Cavtat<br />
4.6.5.3. Lopud<br />
4.6.5.4. Gruda<br />
4.6.5.5. Janjina<br />
4.6.5.6. Trpanj<br />
4.6.5.7. Metkovi6<br />
4.7. Dalmatinski atoci ,j njihova <strong>ele</strong>ktrifikacija<br />
4.7.1. Ii: Veliki .<br />
4.7.2. Otok Brae .<br />
4.7.3. Otok Hvar<br />
4.7.4. Otok Vis<br />
4.7.5. Otok Koreula<br />
4.7.6. Orok Lastovo<br />
Izvori podataka<br />
Pregled poduze6a cije su kratice upotrebljavane u tekstu<br />
165<br />
166<br />
166<br />
166<br />
167<br />
167<br />
168<br />
168<br />
168<br />
171<br />
174<br />
175<br />
177<br />
177<br />
177<br />
177<br />
177<br />
177<br />
178<br />
180<br />
180<br />
180<br />
180<br />
181<br />
181<br />
183<br />
188<br />
190<br />
191<br />
191<br />
191<br />
191<br />
191<br />
191<br />
192<br />
192<br />
192<br />
192<br />
192<br />
193<br />
193<br />
194<br />
194<br />
195<br />
198<br />
DRAGI GITATELJI!<br />
Stavl;a;uci pred vas ovu kn;igu, zel;eli bismo vam ob;asniti ko;e su nam;ere<br />
vodile <strong>ele</strong>ktroprivredu Hrvatske kad se odlucila na ova; korak.<br />
Pocetkom 1981. godine odlucili sma obil;eziti statu godiiin;icu <strong>ele</strong>ktrifikaci;e<br />
u svi;etu taka da prikupimo gradu a pocecima i razvo;u <strong>ele</strong>ktrifikaci;e<br />
u svim kra;evima ko;e obuhvaca danasn;a SR Hrvatska. Taka skupl;enu<br />
gradu odlucili sma izdati u dvi;e kn;ige: ;edna bi obuhvatila razdobl;e ad<br />
pocetka <strong>ele</strong>ktrifikaci;e do kra;a drugoga sv;etskog rata, a druga razdob<br />
I;e posli;eratne <strong>ele</strong>ktrifikaci;e, odnosno izgradn;e <strong>ele</strong>ktroenergetskog sistema<br />
Hrvatske.<br />
Drzimo da ;e ob;avl;ivan;e dostupne grade a prvom stol;ecu <strong>ele</strong>ktrifikaci;e<br />
na nasem tlu nasa obveza prema anima ko;i su ugradili dio svoga<br />
zivota u ova sto ;e do danas napravl;eno, ali isto tako i dug prema generaci;ama<br />
ko;e dolaze.<br />
Mnogima ce ova kn;iga posluziti kao pogodna dokumentaci;a za rasprave<br />
iii analize. Kao izdavaci zelimo da mladim kadrovima ova kn;iga bude<br />
i potica; za nove napore na izucavan;u i prim;eni svih ide;a ko;e cov;ecanstvo<br />
vade bol;em i sretni;em zivotu u miru.<br />
Na kra;u, dopustite mi da se zahvalim svim suradnicima ko;i su pridoni;eli<br />
da usp;esno zavrsimo posao na pripremi i izdavan;u ove kn;ige. Zahval;u;em<br />
se autorima na velikom i znaca;nom poslu ko;i su obavili, a posebno<br />
drugu Vlatku Culu ko;i ;e ci;eli ova; posao inicirao i koordinirao.<br />
Zagreb, prosinac 1983.<br />
Glavni direktor ZEOH<br />
.. ,,, .. ,..,.,,•._,><br />
Ji-:~.~;<br />
Vo;islav Roksandic, dipl. ing.<br />
VI
tenja voda desne polovine Buka po ondasnjem projektu -De Piette-. Medutim,<br />
nakan izgradnje nove HE Jaruga svi njezini korisnici stalno su »kupovali« vodu<br />
desne polovine Buka u vrijeme niskog vodostaja Krke radi privodenja na lijevu<br />
stranu sezonskim niskim zahvatima u mnogobrojnim tokovima po Buku.<br />
S neracionalnom izgradnjom nastavilo se i kod hidro<strong>ele</strong>ktrane Manojlovac<br />
(1906. - koriiitenje najunosnijeg dijela pada, minimalna akumulacijal. hidro<strong>ele</strong>k·<br />
trane Roiiki slap (1909. - dio sirine slapa, najunosniji dio pada, bez akumulacijel.<br />
te posebno kod najvete hidro<strong>ele</strong>ktrane Kraljevac. Ostvarena koncepcija izgradnje<br />
(1912) hidro<strong>ele</strong>ktrane Kraljevac ostavila je povrh izgradenog poteza oko 33 %<br />
neiskoristenog pada, a ispod, do razine mora, aka 23 % neiskoristenog pada od<br />
ukupne njegove visine, i to bez ikakve mogucnosti akumuliranja vade. Vlasnik je<br />
zelio sagraditi maksimalno jeftina postrojenja s time da rizik velikih unutargodis~<br />
njih i meaugodisnjih oscilacija proizvodnje kompenzira takvom industrijskom potrosnjom<br />
koja maze prihvatiti kolebanja u opskrbi <strong>ele</strong>ktritnom energijom. Zato<br />
je vlasnik proizvodnih postrojenja sagradio i vlashla industrijska postrojenja.<br />
Velik nedostatak tako izgradenih hidro<strong>ele</strong>ktrana u Dalmaciji postao je u slijedecim<br />
desetljecima limitirajuci faktor razvitka preradivatke industrije. Posebno<br />
su pak bili zanemareni interesi vodoprivrede i poljoprivrede.<br />
Promatramo Ii sve to s danasnje historijske udaljenosti - kada su uspjesno<br />
svladane poteskote u postepenoj i koncepcijski uskladenoj izgradnji akumulacija,<br />
brana i tunela na krskim terenima (Peruta, Zakutac, Orlovac) - moramo priznati<br />
da je za to bio nuzan i odredeni vremenski razmak za tehnicko osposobljavanje<br />
graditelja i graditeljstva.<br />
4.3. PRVA HIDROELEKTRANA JARUGA I ELEKTRIFIKACIJA<br />
slBENSKOG PODRUCJA<br />
SI. 43. Sl1ROJA'RNIOA HE JARUGA I 1914.<br />
Prvu hidro<strong>ele</strong>ktranu Dalmacije izgradila je tvrtka "Ante Supuk i sin. iz Sibenika<br />
1895. na Skradinskom buku rijeke Krke.<br />
Ante Supuk bio je nacelnik Sibenika, a sin Marko pomorski kapetan koji je<br />
prisustvovao Svjetskoj izlozbi 1891. u Frankfurtu n/ M i vidio prvi uspjesni pokus<br />
prijenosa vece snage trofazne struje. Otac i sin su se udruzili s inz. Me'lchsnerom,<br />
pa je ovaj posljednji na temelju odluke katastarskog poglavarstva u Sibeniku dobio<br />
1893. godine tzv. "Razsudu- prema kojoj mu je odobrena koncesija koristenja<br />
vode "na mjeru od 25.81 m' za hip • . Odluka je postala pravovaljana. pa je 1894.<br />
izdana »jndustrijalna komesija .. . Iste godine dobio je inz. M8'ichsner i dozvolu<br />
za postavljanje stupova za prijenos <strong>ele</strong>ktricne energije na opcinskom zemljistu,<br />
kao i dozvolu za izgradnju potrebne mreze preko gradskih ulica radi njihova rasvjetljavanja.<br />
Radovi na izgradnji hidro<strong>ele</strong>ktrane trajali su sarno 16 mjeseci, a sve gradevne<br />
radove izveli su domaci graditelji i obrtnici, dok je isporuka i montaza<br />
cjelokupne <strong>ele</strong>ktrostrojarske opreme povjerena madarskom drustvu ,. Ganz« .<br />
lako je koncesionirani pad bio 25.80 m. <strong>ele</strong>ktrana se koristila padom od<br />
svega 10 m. Otvoreni kanal dovodio je vodu do vertikalne turbine Girard 320 KS.<br />
a ova je preko koljenieastog zuptanog prijenosa pakretala harizantalni dvofazni<br />
generator 320 kVA, 3000 V, 42 peri ode. Generatorski napon 3000 V prenosio se<br />
do sibenika dalekovodom duzine 11 km s cetiri vodica. U Sibeniku se dalekovodni<br />
napan transfarmiraa na 110 V jednofazno. Hidro<strong>ele</strong>ktrana je gradena kaa eksperimentalna,<br />
jer u to vrijeme ,.Ganz« nije imao vecih iskustava. Bio je to tada vrlo<br />
smion tehnitki podvig.<br />
Sl. 44. RAZVODNA PLOtA<br />
HE JARUGA I<br />
146<br />
147
Sl. 45. UZVOONI POGlED NA SLAPOVE K-RKE (KOD SIBENIKA) ISPOD HIDROElEKTAANE NA POCETKU OVOG<br />
$TOUEtA<br />
Dana 26. kolovoza 1695. hidro<strong>ele</strong>ktrana Jaruga dala je prvu <strong>ele</strong>ktricnu energiju<br />
za javnu rasvjetu Sibenika. Sluzbeni naziv hidro<strong>ele</strong>ktrane bio je Prva povlastena<br />
<strong>ele</strong>ktricna centrala u Dalmaciji .Krka· Ante Supuk i sin.<br />
Interesantna je licnost spomenuti inz. Meichsner. On je 1694. ponudio <strong>ele</strong>ktrifikaciju<br />
(s Krke) Trogira, Kastelanskog zaljeva, a poslije i Splita, posto je<br />
godinu dana ranije i Zadru ponudio rasvjetu. Osim toga 1696. je sudjelovao u neprihvacenom<br />
projektu rasvjete Dubrovnika.<br />
U teinji da prosiri ovo relativno malo postrojenje i trazeci u tu svrhu interesente,<br />
A. Supuk se povezao s talijanskim drustvom ,.Societa veneziana <strong>ele</strong>ttrochimica<br />
•. Elektrana je 1699. pojacana jos jednom turbinom od 320 KS, odnosno<br />
generatorom 320 kVA, a talijansko drustvo sagradilo je 1699. prvu tvornicu kalcijeva<br />
karbida u Dalmaciji uz slapove Krke. Tvornica je bila pokusna s dvije male<br />
<strong>ele</strong>ktropeci. Ovu je tvornicu 1900. godine unistio pozar.<br />
Osim javnoj rasvjeti Sibenika, tad a je hidro<strong>ele</strong>ktrana davala energiju za pogon<br />
mlinova, uljarica i tvornica tjestenine. Prikljucilo se i kazaliste, kavane i hoteli<br />
te prva domacinstva. Hidro<strong>ele</strong>ktrana ukupno je iskoriStavala 3,20 m3/s vode od<br />
koncesioniranih 25,71 m 3 / s.<br />
Hidro<strong>ele</strong>ktrana Jaruga radila je punih 19 godina (1695- 1914), a onda su je<br />
austrougarski militaristi demontirali, zajedno s dalekovodom zbog strateskih potreba<br />
za bakrom.<br />
Medutim, rimsko je poduzece zapalo u krizu i osnovalo je drugo drustvo ,<br />
,.Societa anonima per la utilizzazione delle forze idrauliche della Dalmazia K , skraceno<br />
»SufidK u Trstu, koje je preuzelo njegove obaveze i koncesije u Dalmaciji.<br />
Godine 1903. obnovljena je vodopravna koncesija, ali s istim modalitetima kao i ona<br />
iz 1693.<br />
Graditelji nove hidro<strong>ele</strong>ktrane Jaruga, isporucioci opreme i montaze (Ganz)<br />
bili su oni isti koji su sagradili i prvu hidro<strong>ele</strong>ktranu. Hidro<strong>ele</strong>ktrana je puStena<br />
urad 3. pros inca 1903, kada je pustena urad i tvornica kalcijeva karbida u Crnici<br />
(Sibenik), slicne snage potrosnje s dvanaest jednofaznih <strong>ele</strong>ktropeci.<br />
U novoj hidro<strong>ele</strong>ktrani Jaruga tune I i otvoreni kanal dovodili su vodu do<br />
vodne komore, od koje su dvije zakovane tlacne cijevi promjera 2,60 m i duiine<br />
26,35 m, svaka za protok 15 m 3 / s, maksimalno prosljedivale vodu do turbina. Postavljene<br />
su dvije grupe, a svaka se sastojala od jedne dvojne Francisove turbine<br />
3500 KS spojene na istoj osovini s dvofaznim generatorom 2625 kVA, 42 periode,<br />
15000 V. Generatorski napon proslijeden je direktno novosagradenim dvostrukim<br />
jednofaznim dalekovodom do tvornice u Crnici. Kada je sagradena 1906. hidro<strong>ele</strong>ktrana<br />
Manojlovac, ova je preuzela napajanje tvornice, a 15 kV napon iz HE<br />
Jaruge sluiio je za vlastitu potrosnju tvornice , a od 1929. kao rezerva.<br />
Nakon prestanka rada stare hidro<strong>ele</strong>ktrane Jaruga 1914, prepusten je cijeli<br />
koncesionirani protok drustvu .Sufid., a drustvo je godisnje besplatno davalo<br />
.Supuku. milijun kWh za potrebe sibenika.<br />
Znacajnija rekonstrukcija nove hidro<strong>ele</strong>ktrane izvedena je za vrijeme prvoga<br />
svjetskog rata 1916, kada su je preuz<strong>ele</strong> vojne vlasti. Tada je obavljeno prespajanje<br />
generatora s dvofaznih na trofazne, a demontiran je i jedan bakreni vodic s<br />
4.3.1 . Druga hidro<strong>ele</strong>ktrana Jaruga<br />
Talijansko drustvo .Societa Italiana per il Carburo di Calcio· u Rimu 12. srpnja<br />
1901. otkupljuje na dvadeset i devet godina od tvrtke . Ante supuk i sin. koncesiju<br />
za iskoristenje vade na Skradinskom buku, a ad drustva ,.Sacieta veneziana <strong>ele</strong>ttrochimicaK<br />
koncesiju za proizvodnju kalcijeva karb'ida na podrucju DalmaC'ije.<br />
i Tvrtka .. Ante Supuk i sinK ustupila je neiskoristeni dio koncesionirane vade ,<br />
ali je zadriala pravo opskrbe Sibenika energijom za obrt i rasvjetu .<br />
148<br />
$1. 46. HE JAR UGA II, STROJARN ICA PA IJE REKONSTAUKCIJE 1936.<br />
149
51. 47. HE JAR UGA II, STIROJARN ICA NAKON REKONSTRUKCIJE 1936/37.<br />
dvostrukog jednolaznog dalekovoda do Sibenika. Skradin koji je vee 1920. dobio<br />
3000 V napon iz stare HE Jaruge, sada se napaja preko transformatora 120 kVA,<br />
jednofazne transformacije 15000/ 3000 V u <strong>ele</strong>ktrani.<br />
Prema ugovoru 0 ustupanju koncesije .Sufid. prepusta 1929. hidro<strong>ele</strong>ktranu<br />
tvrtki . Ante Supuk i sin •.<br />
Prilikom izgradnje prve tvornice aluminija u Jugoslaviji, u Lozovcu, 1936. i<br />
1937. postavljeni su u HE Jarugi novi strojevi i tlacni cjevovodi. Sada su to je·<br />
dnake dvojne turbine, ali s novim rotorima i snagom po turbini od 4 000 KS, te<br />
novi generatori po 4000 kVA s generatorskim naponom 6,3 kV, ali sada sa 50<br />
perioda, te transformacijom na 15 kV za Sibenik i Skradin. Tvornica alurninija<br />
spojena je sa 3 kabela 15 kV. Mjesec dana nakon pustanja u pogon (svibnja 1937)<br />
rekonstruirane <strong>ele</strong>ktrane proizveden je prvi jugoslavenski aluminij.<br />
U toku drugoga svjetskog rata ferolegure i aluminij bili su vazan strateski<br />
materijal potreban ratnoj industriji neprijatelja. Poslije prve diverzije 1941. u tvor·<br />
nici ferolegura, 31 . listopada 1942. minirano je, u suradnji s radnicima, rasklopno<br />
postrojenje u HE Jaruga, pa je na nekoliko tjedana onemogueena proizvodnja alu·<br />
minija. U jesen 1942. miniran je i porusen dalekovod 30 kV iz HE Manojlovac, a<br />
u sijecnju 1943. unistena je 15 kV kabelska veza iz HE Jaruge do tvornice alumi·<br />
nija u Lozovcu. Tako je obustavljena ratna proizvodnja ferolegura i aluminija.<br />
4.3.2. Ponasanje krupnog kapitala<br />
Vee je receno da je talijansko drustvo »Sufid« otkupil0 vodopravnu koncesiju za<br />
<strong>ele</strong>ktroenergetsko koristenje pada na Skradinskom buku rijeke Krke i sagradilo<br />
drugu hidro<strong>ele</strong>ktranu Jaruga 1903. Godine 1901. .Sufid. je dobio koncesiju za ko·<br />
ristenje slapova grupe Manojlovac na Krki, a godine 1907. otkupio je vodopravnu<br />
koncesiju koristenja slapova Vel ike i Male Gubavice na rijeci Getini, koja je bila<br />
1904. izdana drugom drustvu.<br />
150<br />
Sve su te koncesije bile uvjetovane izgradnjom industrijskih postrojenja. "Su.<br />
lid" je sagradio u Sibeniku (Grnici) tvornicu kalcijeva karbida koja je s dvanaest<br />
jednolaznih peei proradila 1903. istodobno s novom HE Jaruga, a prosirena je<br />
1906. izgradnjom HE Manojlovac na ukupno 30 peei i novom proizvodnjom cija.<br />
namida. U 1912. proradila je u Dugom Ratu -Sulidova- tvornica kalcijeva karbida<br />
i cijanamida (dusicno gnojivo) istodobno s izgradnjom prve etape HE Kraljevac .<br />
• Sulid. nije ispunio u cijelosti uvjete koncesije, jer su one dodatno u 1915. bile<br />
uvjetovane zahtjevom da se u odredenom roku povecaju odnosno podignu nove<br />
<strong>ele</strong>ktrokemijske industrije.<br />
Uoci prvoga svjetskog rata rekonstruirane su peci u Crnici.<br />
U tvornici za proizvodnju ,kalcijeva karbida i cijanamida u Dugom Ratu montirano<br />
je i radilo je do 1917. godine 6 jednolaznih peei s ukupnim ucinkom od<br />
14400 kVA. Godine 1918. rekonstruirana je tvornica i montirane dvije trofazne<br />
peei sa po 5600 kVA umjesto cetiri jednofazne.<br />
Antitalijansko raspolozenje javnosti nakon prvoga svjetskog rata zahtijevalo<br />
je da se iz talijanskih ruku izbije kljuc privrednog razvoja Dalmacije.<br />
Jugoslavenska je vlada 13. travnja 1929. zakljucila s Drustvom tuniskih fosfata<br />
j gnojiva u Parizu ugovor kojim je to drustvo obavezala da osnuje novo drustvo za<br />
iskoristavanje vodnih snaga Dalmacije, :koje ce u toku jedne godine otkupiti svu<br />
pokretnu i nepokretnu imovinu -Sufida. u Dalmaciji, njegove hidro<strong>ele</strong>ktrane Kra·<br />
Ijevac i Manojlovac. sve njegove tvornice, te nastaviti s radom iskoristavajuci<br />
svu proizvodnju u njima.<br />
Ugovorom je novom drustvu priznat monopol iskoristenja vodnih snaga Oalmacije<br />
i povlaSten polozaj podizanja <strong>ele</strong>ktrokemijskih i <strong>ele</strong>ktrometalurskih indu·<br />
strija, a ono je do 1937. trebalo poveeati proizvodnju energije na Getini i Krki s<br />
novim hidro<strong>ele</strong>ktranama koje bi davale do 900 milijuna kWh godisnje. U ovu<br />
svrhu drustvu su priznate vece olaksice fjskalne prirode, a na ime svih ostalih<br />
dazbina ugovoren je godisnji pausal koji ee drustvo plaeati drzavi.<br />
Novo je drustvo osnovano pod imenom »La Dalmatienne« sa sjediStem u Parizu<br />
. Posto je otkupilo svu imovinu drustva »Sufid«, montiralo je od .. Sufida« nabavljene<br />
turbine i generatore i do 1932. dovrsilo sve radove na drugoj etapi HE<br />
Kraljevac.<br />
Nijednu daljnju obavezu po ugovoru drustvo . La Dalmatienne« nije izvrsilo.<br />
Nije izgradilo nijednu novu hidro<strong>ele</strong>ktranu ni tvornicu. U 1931. prekinulo je i rad<br />
u tvornici u Dugom Ratu na nekoliko mjeseci, da bi ga nastavilo u ogranicenom<br />
opsegu.<br />
Tvornicu u Crnici (Sibenik) zatvorilo je potpuno, a dio strucnih radnika zaposlen<br />
je u Dugom Ratu . Instalacije tvornice karbida u sibeniku uskoro su po.<br />
stale nesposobne za rad. Tek u 1938. produzilo je drustvo s radom u Grnici, pro.<br />
izvodnjom feromangana i silikomangana s jednom trofaznom peei od 4,5 MVA,<br />
7 jednofaznih po 1,5 MVA i dvije male peei po 0,15 MVA.<br />
HE Manojlovac je od 1931. do 1938. radila samo toliko koliko je bilo potrebno<br />
za osvjetljenje zatvorene tvornice u Crnici. Prekidi u radu tvornica svakako su<br />
bili i posljedica svjetske krize 1931 / 32. godine.<br />
Godine 1936. obavljena je daljnja rekonstrukcija tvornice u Dugom Ratu. Tom<br />
prilikom potpuno su uklonjene jednofazne <strong>ele</strong>ktropeci i montirane dvije trofazne<br />
po 7000 kVA, pa je instalirana snaga tvornice dosegla 24000 kVA. Osim karbida<br />
i cijanamida uvela se i proizvodnja fero5i1icija, feromangana i ferokroma. Tako<br />
5U 5e tvornice, koje 5U za vrijeme prvoga svjetskog rata proizvodile karbid u ratne<br />
151