Pregled razvojnih pokazatelja podruÄja posebne državne skrbi
Pregled razvojnih pokazatelja podruÄja posebne državne skrbi
Pregled razvojnih pokazatelja podruÄja posebne državne skrbi
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
POKAZATELJI PODRUČJA POSEBNE<br />
DRŽAVNE SKRBI
Sadržaj:<br />
<strong>Pregled</strong> <strong>razvojnih</strong> <strong>pokazatelja</strong> PPDS-a<br />
1. Osnovni demografski pokazatelji i analiza ljudskih resursa<br />
2. <strong>Pregled</strong> gospodarskog stanja<br />
2.1. Pokazatelji gospodarskih rezultata<br />
2.2. Vanjska trgovina<br />
2.3. Fiskalni kapacitet gradova i općina<br />
2.4. Usporedba gospodarske strukture u segmentu poslovanja tvrtki<br />
2.5. Gospodarska aktivnost stanovništva i nezaposlenost
PREGLED RAZVOJNIH POKAZATELJA PPDS-a<br />
Područja <strong>posebne</strong> državne <strong>skrbi</strong> nisu jedinstvena teritorijalna i administrativna<br />
jedinica već ukupnost ovih područja čine svi gradovi, općine i naselja koja prema<br />
Zakonu o PPDS-u ispunjavaju definirane kriterije. Velika većina jedinica sa statusom<br />
PPDS-a ima određeni teritorijalni kontinuitet, ali sa širokom rasprostranjenošću duž<br />
hrvatskog teritorija. Stoga pojedine cjeline PPDS-a treba promatrati prije svega u<br />
regionalnom kontekstu i njihovim matičnim županijama.<br />
Različitost prirodnih, demografskih, socijalnih i gospodarskih karakteristika traži<br />
individualan pristup svakoj pojedinoj jedinici. Međutim zajednički problemi i<br />
zaostajanje velikog broja <strong>razvojnih</strong> <strong>pokazatelja</strong> daju za pravo da se ukupnost PPDSa<br />
sagleda u nacionalnom kontekstu.<br />
Stoga donosimo analizu temeljnih demografskih <strong>pokazatelja</strong>, analizu ljudskih resursa<br />
i izbor gospodarskih <strong>pokazatelja</strong> PPDS-a, u okviru ukupne hrvatske situacije, kao<br />
osnovicu za buduće analize i djelovanje u svim gradovima, općinama i naseljima<br />
PPDS-a.<br />
1. OSNOVNI DEMOGRAFSKI POKAZATELJI I ANALIZA LJUDSKIH<br />
RESURSA PPDS-a<br />
Podaci o broju stanovnika na PPDS-u, dani u ovom dokumentu, prema Popisu 2001.<br />
godine obuhvaćaju podatke o pojedinim gradovima, općinama i izdvojenim naseljima<br />
sa statusom područja <strong>posebne</strong> državne <strong>skrbi</strong> (pri čemu matični gradovi i općine<br />
izdvojenih naselja nisu dio PPDS-a).<br />
Obzirom da baze podataka DZS-a, kao i ostali korišteni izvori, većinu podataka daju<br />
na razini gradova i općina, podaci i pokazatelji koji slijede u nastavku teksta, bilo da<br />
se odnose na stanovništvo ili gospodarske pokazatelje ne obuhvaćaju izdvojena<br />
naselja sa statusom PPDS-a. Međutim, obzirom da broj stanovnika u ovim naseljima<br />
od 30.980 čini tek 4,6% od ukupnog stanovništva PPDS-a, a teritorijalno na njih<br />
otpada 550 km2 odnosno 2,11% PPDS teritorija, dani podaci ipak ostaju<br />
reprezentativni, iako se moraju uzeti uvjetno.<br />
Tablica 1: Broj stanovnika, površina i gustoća naseljenosti RH i PPDS-a<br />
Broj<br />
stanovnika *)<br />
Popis 1991.<br />
Broj<br />
stanovnika<br />
Popis 2001.<br />
Međupopisna<br />
promjena<br />
2001/1991<br />
Površina<br />
(km 2 )<br />
Gustoća<br />
2001.<br />
(st/km 2 )<br />
PPDS ukupno 949.492 679.657 71,6% 26.035 26,11<br />
Udio PPDS-a u RH 19,9% 15,3% 46,0%<br />
RH 4.784.265 4.437.460 92,8% 56.594 78,4<br />
*) Napomena: Između popisa 1991. i 2001. promijenjena je administrativna podjela pojedinih gradova<br />
i općina, ali su rezultati popisa iz 1991. god. dani slijedeći današnji teritorijalni ustroj JLS<br />
Izvor: Popis stanovništva 1991-2001, DZS;<br />
Leksikon naselja Hrvatske, autor B. Feldbauer, MK Zagreb 2004<br />
PPDS prema podacima Popisa 2001, uključujući izdvojena naselja, ukupno ima<br />
679.657 stanovnika, odnosno na njima živi 15,3% ukupnog stanovništva RH. Radi<br />
usporedbe dan je broj stanovnika na ovim područjima prema Popisu 1991, dok<br />
Hrvatska nije imala današnji koncept klasifikacije područja prema stupnju razvitka.
Prema podacima prikazanima u gornjoj tabeli vidljivo je kako je broj stanovnika na<br />
područjima danas određenima kao PPDS u periodu između dva popisa, 1991-2001,<br />
pao za 28,4%. Iako je depopulacija Hrvatske izrazito velika, te je ukupan broj<br />
stanovnika prema posljednjem popisu pao za 7,2%, trend na PPDS-u u dubokom je<br />
nesrazmjeru sa ostatkom zemlje.<br />
Dakle, kako je navedeno PPDS imaju ukupno 679.657 stanovnika, odnosno, ako<br />
isključimo broj stanovnika unutar izdvojenih naselja sve daljne izračune prikazujemo<br />
sa uvjetnim brojem od 648.677 stanovnika.<br />
Promatrajući prirodno kretanje stanovništva u šestogodišnjem razdoblju vidimo da je<br />
od 2001. god. prisutan izrazito negativan demografski trend u Hrvatskoj, a posebno<br />
je izražen na PPDS-u. Prema Popisu 2001. stanovništvo PPDS-a čini 15,3%<br />
ukupnog stanovništva RH, a istovremeno je stalno prisutan trend po kojem broj<br />
stanovnika PPDS-a opada brže u odnosu na ukupno stanovništvo. Primjerice 2006.<br />
god. Hrvatska je imala 8.932 stanovnika manje u odnosu na prethodnu, od čega se<br />
smanjenje broja od 3.333 stanovnika (37,32%) odnosi na PPDS.<br />
Ovakav trend najbolje odražava vitalni indeks stanovništva (živorođeni na 100<br />
umrlih), za koji donosimo pregled od 2001. god. Iako nepovoljan za cijelu Hrvatsku,<br />
na PPDS-u je drastično niži od nacionalne razine, što znači da će posljedice<br />
negativnog demografskog trenda i u buduće dodatno negativno pogađati ovo<br />
područje.<br />
Tablica 2: Prirodno kretanje i vitalni indeks stanovništva RH i PPDS-a<br />
God.<br />
Prirodno Prirodno<br />
Vitalni Vitalni<br />
kretanje kretanje<br />
indeks indeks<br />
stanovništva stanovništva<br />
RH PPDS<br />
RH<br />
PPDS<br />
2001. -8 .559 -2.689 82,7 69,3<br />
2002. -10.475 -3.414 79,3 63,1<br />
2003. -12.907 -3.800 75,5 60,2<br />
2004. -9.449 -3.473 81,0 62,0<br />
2005. -9.298 -3.292 82,0 65,2<br />
2006. -8.932 -3.333 82,3 63,1<br />
Izvor: DZS<br />
Demografsko starenje znači i smanjivanje fertilnog i radno sposobnog stanovništva,<br />
čime uvjetuje i pad opće aktivnosti, što u konačnici ima negativne posljedice po<br />
dinamiku i stukturu gospodarskog razvoja.<br />
Indeks starenja je pokazatelj koji mjeri dobnu strukturu stanovništva, stavljajući u<br />
odnos broj stanovnika iznad 60 godina prema broju stanovnika ispod 19 godina.<br />
Smatra se da je populacija stara ukoliko se radi o vrijednosti indeksa starenja iznad<br />
40. Popisom stanovništva 2001. utvrđen je indeks starenja ukupnog stanovništva<br />
Hrvatske od čak 90,7, a zadnjih desetljeća višestruko je porastao. Indeks starenja za<br />
ukupno područje PPDS-a, izračunan prema podacima s Popisa 2001, iznosio je<br />
107,9, potvrđujući bitno nepovoljniju demografsku strukturu i trendove na PPDS-u u<br />
odnosu na nacionalnu razinu.
Kako je vidljivo iz slijedećeg grafičkog prikaza, udio mladog stanovništva u dobi od 0-<br />
14 godina na PPDS-u od 17,52% čak je i viši u odnosu na nacionalni prosjek od<br />
17,01%. Međutim, udio zrelog stanovništva od 15-64 godine, prikazan kroz 3 dobne<br />
skupine, pokazuje uvjerljivo nepovoljniji omjer u odnosu na ukupnu RH. Nepovoljan<br />
omjer PPDS-a u odnosu na RH dodatno je naglašen kod fertilnog stanovništva, u<br />
skupinama od 15 do 59 godina, pa tako skupina od 25-49 godina u ukupnom<br />
stanovništvu RH čini udio od 35,47% stanovnika, dok je na PPDS-u taj udio smanjen<br />
na 32,99%. Shodno navedenom, udio starog stanovništva, 65 i više godina, izrazito<br />
je visok sa 18,88%, čime ova područja dodatno opterećuju nacionalni prosjek od<br />
15,63% starog stanovništva, po kojem se Hrvatska svrstava u zemlje sa starim tipom<br />
stanovništva.<br />
Grafikon 1:<br />
Usporedba dobne strukture stanovništva na razini RH i PPDS,<br />
prema Popisu 2001<br />
40%<br />
35%<br />
30%<br />
25%<br />
20%<br />
15%<br />
10%<br />
5%<br />
0%<br />
RH<br />
PPDS UKUPNO<br />
0-14<br />
15-24<br />
25-49<br />
50-64<br />
65 i više<br />
Nepoznato<br />
Izvor: DZS<br />
Dakle, PPDS (isključujući izdvojena naselja kako je ranije objašnjeno) ima 534.946<br />
stanovnika starosti 15 i više godina, dok taj broj u RH iznosi 3.682.826. Usporedba<br />
obrazovne strukture na obje razine dana je na slijedećem prikazu.
Grafikon 2:<br />
Udio u populaciji staroj 15 i više godina (%)<br />
60,00%<br />
50,00%<br />
40,00%<br />
30,00%<br />
20,00%<br />
10,00%<br />
Stanovništvo staro 15 i više godina prema završenoj školi<br />
usporedba zastupljenosti pojedininih stupnjeva obrazovanja<br />
na razini RH i PPDS, prema Popisu 2001<br />
0,00%<br />
škole za zanimanje (III. Stupanj)<br />
Osnovna škola (elementarna Bez škole pism.)<br />
Fakulteti (VII. stupanj)<br />
Srednja škola (IV. stupanj)<br />
viša škola i stručni studij (VI. tupanj)<br />
Magisterij<br />
Doktorat<br />
Nepoznato<br />
REPUBLIKA HRVATSKA<br />
PPDS ukupno<br />
Stupanj obrazovanja<br />
Izvor: DZS<br />
Usporedba udjela pojedinih stupnjeva obrazovanja u broju stanovnika starosti 15 i<br />
više godina, promatrano na razini RH i PPDS-a, pokazuje velike oscilacije. Podatak o<br />
udjelu stanovnika bez formalnog obrazovanja od 6,78% daleko je veći u odnosu na<br />
nacionalni prosjek od 2,86%. Izrazito nepovoljan omjer nastavlja se i sa udjelom<br />
stanovništva koje ima završenu osnovnu školu ili je završilo jedan ili više razreda, te<br />
se smatra da ima elementarnu pismenost. Dok je na razini Hrvatske 37,51%<br />
stanovništva koje ulazi u ovu kategoriju obrazovanja, na PPDS-u je njegov udjel<br />
50,66%. Ovaj podatak djelomično se može objasniti činjenicom da je na PPDS-u<br />
veći udio starog stanovništva, dok bi struktura obrazovanih za mlađe generacije<br />
zasigurno bila povoljnija. Istovremeno, sve ostale kategorije obrazovanja u daleko<br />
manjem su udjelu prisutne na PPDS-u. Dok su podaci približne vrijednosti tek za<br />
srednje škole za zanimanja III. stupnja, već podaci za IV. stupanj srednjoškolskog<br />
obrazovanja drastično odstupaju, te je njihov udio na nacionalnoj razini više od<br />
trećinu veći nego na PPDS-u. Udio stanovništva sa završenom VI stupnjem<br />
obrazovanja gotovo dvostruko(4,08% naprama 2,23%), a onog sa VII stupnjem<br />
trostruko (7,27% naprama 2,52%) manji na PPDS-u u odnosu na udjele u RH.<br />
Nadalje, stanovništvo sa titulom magistra na PPDS-u je zastupljeno s tek 0,06% dok<br />
je udio na nacionalnoj razini 0,34%, a još je veći nesrazmjer nositelja doktorske titule<br />
od 0,02% na PPDS-u naprama 0,2% u RH.<br />
Stopa obrazovanosti<br />
Jedan od osnovnih <strong>pokazatelja</strong> obrazovne strukture stanovništva jest stopa<br />
obrazovanosti, pokazatelj koji se izračunava kao omjer stanovništva sa najmanje<br />
završenom srednjom školom u odnosu na ukupno stanovništvo starije od 15 godina.<br />
Izračunat na razini RH, ovaj pokazatelj je u 2001. god. iznosio 59,0%, dok je<br />
istovremeno na PPDS-u bio 41,9%, pokazujući generalno nepovoljniju obrazovnu<br />
strukturu stanovnišva u odnosu na RH.
2. PREGLED GOSPODARSKOG STANJA<br />
Kako je rečeno u uvodnom dijelu teksta, PPDS čini ukupnost svih gradova, općina i<br />
naselja koji imaju status <strong>posebne</strong> državne <strong>skrbi</strong>. Unatoč različitostima koje ova<br />
područja imaju i u svojim razvojnim potencijalima i gospodarskim resursima, dijele<br />
određene zajedničke strukturne probleme. Tako se na velikom dijelu PPDS-a, osim<br />
tranzicijskih problema kroz koje je prošlo ukupno hrvatsko gospodarstvo, dogodio i<br />
potpuni višegodišnji prestanak gospodarskih aktivnosti u vrijeme Domovinskog rata i<br />
okupacije i potpuna devastacija gospodarskih resursa. Niska razina gospodarskih<br />
aktivnosti, ograničeni resursi, nepovoljna demografska i obrazovna struktura<br />
zajednički su problem u pokretanju trenda intenzivnijeg razvitka PPDS-a, i potrebno<br />
ih je sagledati kako bi se postojeći resursi mogli optimalno iskoristiti.<br />
2.1. Pokazatelji gospodarskih rezultata<br />
BDP je glavni makroekonomski pokazatelj koji mjeri gospodarske rezultate kroz<br />
ukupnu vrijednost proizvoda i usluga stvorenih u jednoj godini. BDP je u Hrvatskoj<br />
dostupan na nacionalnoj razini, a od 2001. god. provodi se eksperimentali izračun<br />
regionalnog BDP-a na županijskoj razini. Do sada su izračunati podaci županijskog<br />
BDP-a od 2001-2004. god. Kako pojedine jedinice PPDS-a pripadaju različitim<br />
županijama, BDP nije moguće procijeniti na razini PPDS-a.<br />
Stoga, kao slijedeći pokazatelj gospodarskog rezultata donosimo ostvareni dohodak<br />
po stanovniku, uspoređujući razinu RH i PPDS-a. Za potrebe ove analize uzeli smo<br />
neto dohodak po osnovi rada, koji uključuje neto plaće zaposlenih, dohodak obrtnika<br />
i mirovine.<br />
Na slijedećem grafikonu prikazan je odnos neto dohotka na razini RH i PPDS-a u<br />
odnosu na BDP po stanovniku na razini RH.<br />
Neto dohodak, kako je prethodono definiran, promatrano na razini RH od 2001. god<br />
kada je iznosio 40% BDP-a rastao je sporije u odnosu na BDP. Stoga je i njegov udio<br />
u BDP-u u laganom padu, a od 2004. god.zadržava se na stalnom omjeru od 38%<br />
BDP-a.<br />
Neto dohodak po stanovniku na PPDS-u daleko je niži u odnosu na hrvatski projsek.<br />
Posljednjih godina prosječni ostvareni neto dohodak na PPDS-u na razini je 66%<br />
prosječnog neto dohotka RH. Od 2003. god. neto dohodak po stanovniku PPDS-a<br />
čini tek 25% prosječnog hrvatskog BDP-a.
Grafikon 3:<br />
BDP po stanovniku RH i neto dohodak po stanovniku RH i PPDS<br />
60.000<br />
50.000<br />
HRK<br />
40.000<br />
30.000<br />
20.000<br />
BDP RH<br />
Neto dohodak RH<br />
Neto dohodak PPDS<br />
10.000<br />
0<br />
2001. 2002. 2003. 2004. 2005. 2006.<br />
BDP po stanovniku RH i neto dohodak po stanovniku RH i PPDS<br />
60.000<br />
50.000<br />
HRK<br />
40.000<br />
30.000<br />
20.000<br />
BDP RH<br />
Neto dohodak RH<br />
Neto dohodak PPDS<br />
10.000<br />
0<br />
2001. 2002. 2003. 2004. 2005. 2006.<br />
Izvor: DZS; Ministarstvo financija – Porezna uprava<br />
Napomena:<br />
Podaci o BDP-u za 2005. i 2006. su privremeni. Prosječan godišnji iznos po stanovniku dan je na<br />
osnovu procjene broja stanovnika sredinom godine.<br />
Podaci o neto dohotku po stanovniku, za RH i PPDS, izvedeni su na osnovu broja stanovnika prema<br />
Popisu 2001. za sve promatrane godine. Ova činjenica ne utiče značajno na odnos BDP-a i neto<br />
dohodaka u promatranom periodu jer izračun neto dohodaka na osnovu procjene broja stanovnika<br />
sredinom godine pokazuje najveće odstupanje od svega 0,12% u 2002 godini, a u pravilu je i manje.
Tablica 3: Ostvareni BDP i neto dohodak po stanovniku RH i PPDS-a - u kunama -<br />
2001. 2002. 2003. 2004. 2005. 2006.<br />
BDP po stanovniku RH<br />
Neto dohodak po stanovniku RH<br />
Neto dohodak po stanovniku PPDS<br />
37.331 40.790 44.669 48.431 52.082 56.414<br />
14.926 15.843 17.308 18.587 19.771 21.157<br />
9.852 10.552 11.238 12.190 12.985 13.918<br />
Stopa rasta BDP-a po stanovniku<br />
RH 1,09 1,10 1,08 1,08 1,08<br />
Stopa rasta neto dohohotka po<br />
stanovniku PPDS 1,07 1,07 1,08 1,07 1,07<br />
Stopa rasta neto dohohotka po<br />
stanovniku RH 1,06 1,09 1,07 1,06 1,07<br />
2.2. Vanjska trgovina PPDS-a<br />
Prema podacima DZS-a, sudjelovanje PPDS-a u robnoj razmjeni RH, promatrano<br />
kroz ukupni volumen trgovine, u 2006 bilo je svega 2,5% vrijednosti uvoza i izvoza<br />
RH. Ovakav omjer izrazito je nepovoljan, uzmemo li u obzir značaj ovog područja u<br />
RH, u smislu da na njega otpada nešto više od 15% stanovništva i 46% površine.<br />
Ipak, činjenica je da taj omjer posljednjih godina konstantno raste, primjerice u 2001.<br />
god. bio je 1,4%. Međutim ni takav uzlazni trend ne pokazuje bitno smanjenje<br />
nerazmjera opsega robne razmjene PPDS-a u odnosu na RH.<br />
Izvori podataka DZS-a za statistiku robne razmjene s inozemstvom jesu Jedinstvene<br />
carinske deklaracije o izvozu i uvozu robe. Statistika robne razmjene s inozemstvom<br />
obuhvaća svu robu koja se izvozi iz zemlje odnosno uvozi u zemlju.<br />
U podatke o robnoj razmjeni s inozemstvom uključen je i izvoz i uvoz po osnovi<br />
unutarnje i vanjske proizvodnje na bruto osnovi.<br />
Iskazuju se stvarno postignute vrijednosti u vrijeme kad su poslovi zaključeni<br />
(fakturne vrijednosti), koje se preračunavaju na osnovi isporuke na hrvatskoj granici.<br />
Grafikon 4:<br />
Udio izvoza PPDS-a u ukupnom izvozu RH,<br />
2006. god.<br />
Udio uvoza PPDS-a u ukupnom uvozu RH,<br />
2006. god.<br />
PPDS<br />
ukupno<br />
PPDS<br />
ukupno<br />
RH<br />
RH<br />
Izvor: DZS
Na gornjem grafičkom prikazu vidljiv je udio sudjelovanja PPDS-a u ukupnom izvozu i<br />
uvozu RH 2006. godine, prema podacima DZS-a. Od ukupnog izvoza RH 2006. god.<br />
od 60.436.998.000 kuna, na PPDS je otpadalo svega 2.003.529.000 kuna, odnosno<br />
3,3 %. S druge strane, udio uvoza PPDS-a od 2.659.638.000 kuna u ukupnom uvozu<br />
RH od 125.248.775.000 čini tek 2,1% uvoza.<br />
Za bolju ilustraciju analizirat ćemo opseg uvoza i izvoza PPDS-a i ukupne RH koji<br />
ostvaruju isključivo tvrtke (trgovačka društva), i to zbirno za kategorije roba,<br />
proizvoda i usluga. Izvor ovih podataka su godišnji financijski izvještaji poduzetnika<br />
(GFI-POD) koje prikuplja FINA. Pod tvrtkama PPDS-a ovdje podrazumijevamo<br />
isključivo trgovačka društva koja imaju sjedište na PPDS-u.<br />
Podaci FINA-e i DZS-a različiti su u metodologiji prikupljanja i obuhvatu poslovnih<br />
subjekata i kategorija robne razmjene (roba, proizvodi i usluge).<br />
Tablica 4: Poslovanje tvrtki na PPDS-u i robna razmjena 2006.god.<br />
Broj<br />
tvrtki<br />
Broj<br />
zaposlenih<br />
Ukupni<br />
prihodi<br />
(tis kuna)<br />
Prihodi od<br />
izvoza<br />
(tis kuna)<br />
Uvoz<br />
(tis. kuna)<br />
Pokrivenost<br />
uvoza<br />
izvozom<br />
(%)<br />
RH 78.034 868.711 588.200.262 82.159.192 137.226.656 59,9<br />
PPDS 3.678 39.140 16.492.571 2.416.727 2.200.142 109,8<br />
Udio PPDS-a (%) 4,7 4,5 2,8 2,9 1,6<br />
Izvor: FINA, obrada HGK<br />
Kako je vidljivo iz gornje tablice, zastupljenost PPDS-a u broju tvrtki i broju<br />
zaposlenih u tvrtkama u 2006. godini još uvijek je neproporcionalno niska, u odnosu<br />
na prostor i broj stanovnika PPDS-a u RH. Nadalje, u ukupnim prihodima koje<br />
ostvaruju hrvatske tvrtke ovaj odnos je još nepovoljniji, tako da 4,7% tvrtki PPDS-a<br />
ostvaruje tek 2,8% ukupnih prihoda RH. Promatramo li isključivo prihode ostvarene<br />
izvozom robe, proizvoda i usluga, omjer je tek nešto povoljniji u odnosu na kategoriju<br />
ukupnih prihoda i iznosi 2,9%. Međutim, obzirom da prihodi od izvoza čine približno<br />
14% ukupnih prihoda RH, a na PPDS-u tek nešto više od 14%, to sudjelovanje<br />
prihoda od izvoza od 2,9% ne donosi veće efekte u odnosu na sudjelovanje u<br />
ukupnim prihodima od 2,8%.<br />
Dok je za RH pokazatelj pokrivenosti uvoza izvozom tvrtki izrazito nepovoljan sa<br />
ostvarnih 59,9%, na PPDS-u je ostvarena puna pokrivenost uvoza izvozom, i<br />
pokazatelj od 109,8% govori o većoj vrijednosti izvoza u odnosu na uvoz.<br />
Pokrivenost uvoza izvozom u robnoj razmjeni, prema podacima DZS-a, nepovoljnija<br />
je u odnosu na pokrivenost koju ostvaruju tvrtke za robu, proizvode i usluge, pa tako<br />
za RH iznosi 48,3%, a za PPDS 75,3%. To znači da djelatnosti uslužnog sektora<br />
bitno doprinose povoljnijem omjeru uvoza i izvoza i da su osobito značajne u<br />
vanjskotrgovinskim odnosima tvrtki PPDS-a.<br />
Prema strukturi izvoza po djelatnostima, u slijedećoj tabeli, vidi se da su na PPDS-u<br />
najznačajniji prihodi od izvoza ostvareni u prerađivačkoj industriji, ali i da je njihov<br />
udio manji nego u RH i to u korist prijevoza skladištenja i veza, te hotela i restorana,<br />
zahvaljujući kojima se i ostvaruje puna pokrivenost uvoza izvozom na PPDS-u. Pri<br />
tom je važno napomenuti da se djelatnost hotela i restorana, odnosno, turizam ne<br />
odnose značajnije na ukupan PPDS, već se radi o izdvojenim općinama Dubrovačkoneretvanske<br />
županije.
Tablica 5: Struktura izvoza po djelatnostima<br />
Djelatnost<br />
RH<br />
PPDS<br />
Šifra Naziv<br />
A Poljoprivreda, lov i šumarstvo 0,6 1,6<br />
B Ribarstvo 0,4 0,8<br />
C Rudarstvo i vađenje 2,8 0,5<br />
D Prerađivačka industrija 59,0 53,7<br />
E Opskrba električnom energijom, plinom i vodom 1,2 0,1<br />
F Građevinarstvo 1,7 1,6<br />
G Trgovina; popravak mot. voz. i predmeta za kućanstvo 11,5 8,2<br />
H Hoteli i restorani 4,3 9,4<br />
I Prijevoz, skladištenje i veze 12,9 16,7<br />
J Financijsko posredovanje 0,2 0,0<br />
K Poslovanje nekretninama, iznajmljivanje i poslovne usluge 4,6 4,8<br />
L Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje 0,0 0,0<br />
M Obrazovanje 0,0 0,0<br />
N Zdravstvena zaštita i socijalna skrb 0,1 0,5<br />
O Ostale društvene, socijalne i osobne uslužne djelatnosti 0,6 2,0<br />
Izvor: FINA, obrada HGK<br />
Međutim, iako zbirni podaci za PPDS govore o generalnoj pokrivenosti uvoza<br />
izvozom, bitno je napomenuti da se ne mogu donositi generalni zaključci o PPDS-u<br />
kada su u pitanju gospodarski odnosi s inozemstvom. PPDS predstavlja teritorijalno<br />
raspršena područja, koja variraju i u prostornim i gospodarskim karakteristikama.<br />
Tako se mora uzeti u obzir da i ostvareni opseg vanjske trgovine, kolikogod bio<br />
neproporcionalan značaju ovog područja, zapravo se odnosi na manji broj centara.<br />
Primjerice od 170 gradova i općina PPDS-a, njih 23 ostvaruje više od 86% izvoza<br />
PPDS-a. Najveći gradovi i općine izvoznici su: Glina, Novska, Petrinja, Topusko,<br />
Josipdol, Ribnik, Cestica, Grubišno Polje, Sirač, Plitvička Jezera, Lipik, Oprisavci,<br />
Oriovac, Benkovac, Obrovac, Gračac, Beli Manastir, Drniš, Biskupija, Ilok, Vukovar,<br />
Župa dubrovačka i Konavle.<br />
Jednako tako, promatramo li uvoz na PPDS-u, tek u 17 gradova i općina se ostvaruje<br />
više od 80% vrijednosti uvoza PPDS-a. Najveći gradovi i općine uvoznici na PPDS-u<br />
su: Kraljevec na Sutli, Glina, Petrinja, Ribnik, Sirač, Lipik, Oprisavci, Oriovac,<br />
Benkovac, Obrovac, Beli Manastir, Darda, Draž, Drniš, Biskupija, Vukovar i Konavle.<br />
Značajno je napomenuti da su gradovi izvoznici ujedno i oni koji su naveći uvoznici,<br />
te da je u spomenutih 17 gradova gotovo 41% uvoza za potrebe prerađivačke<br />
industrije, a 28% uvoze trgovci. Razliku do ukupnog uvoza PPDS-a za potrebe<br />
prerađivačke industrije od 48%, te ukupnog uvoza trgovine od 34% čini uvoz ostalih<br />
90% gradova i općina.<br />
Za ilustraciju nešto više od 40% ukupnog uvoza RH otpada na prerađivačku<br />
industriju, dok je udio trgovine i nešto veći od 41%.
2.3. Fiskalni kapacitet gradova i općina<br />
Fiskalni kapacitet jedinica lokalne samouprave bitna je odrednica njezinih <strong>razvojnih</strong><br />
sposobnosti. Stoga smo analizirali porezne i financijske pokazatelje svih jedinica<br />
lokalne samouprave koje su obuhvaćene Zakonom o PPDS-u, i usporedili ih sa<br />
ukupnim nacionalnim pokazateljima. Kako Grad Zagreb zbog koncentracije velikih<br />
poslovnih subjekata uvelike mijenja nacionalni prosjek, analizirali smo i pokazatelje<br />
na razini RH isključujući Grad Zagreb. Time smo prikazali realniju sliku o razlikama<br />
jedinica lokalne samouprave sa statusom PPDS-a od ostalih.<br />
Premda podaci za pojedine JLS značajno odstupaju od prosjeka, kako na razini RH<br />
tako i na razini PPDS-a, zbirni podaci dovoljno su indikativni govorimo li o općim<br />
karakteristikama PPDS-a i <strong>razvojnih</strong> mogućnosti JLS sa statusom PPDS-a. Također,<br />
ostaje i napomena da postoje razlike i između grada i općine, kao osnovnih<br />
teritorijalnih i administrativnih kategorija, obzirom na njihov zadatak u opsegu i<br />
kvaliteti pružanja javnih usluga vlastitom stanovništvu.<br />
Grafikon 5:<br />
Tekući prihodi proračuna gradova i općina po stanovniku<br />
4.000<br />
3.500<br />
3.000<br />
kuna<br />
2.500<br />
2.000<br />
1.500<br />
1.000<br />
500<br />
RH sveukupno<br />
RH bez Grada Zagerba<br />
PPDS<br />
0<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Godina<br />
Izvor: Ministarstvo financija<br />
Na grafikonu 5. prikazan je odnos tekućih prihoda JLS na razini RH i PPDS-a.<br />
Napravimo li usporedbu PPDS-a sa RH, posljednje dvije godine tekući prihodi<br />
gradova i općina PPDS-a dostižu tek 62% RH, isključujući Grad Zagreb. Kada je riječ<br />
o tekućim rashodima ovaj odnos posljednje dvije godine iznosi 71 odn 72%, čime<br />
govori o kvaliteti i dostupnosti javnih usluga na PPDS-u.<br />
Kada govorimo o fiskalnom kapacitetu JLS osnovni je pokazatelj odnos tekućih<br />
prihoda i tekućih rashoda. Ovaj pokazatelj govori o sposobnosti grada / općine da<br />
financira svoje temeljne obveze i osigura funkcioniranje prema Zakonu o lokalnoj<br />
samoupravi, te da svojim proračunom osigura financiranje vlastitog razvoja.
Grafikon 6:<br />
Pokrivenost tekućih rashoda tekućim prihodima gradova i općina,<br />
usporedba RH i PPDS-a<br />
1,60<br />
1,40<br />
1,20<br />
1,00<br />
0,80<br />
0,60<br />
RH sveukupno<br />
RH bez Grada Zagreba<br />
PPDS<br />
0,40<br />
0,20<br />
0,00<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Izvor: Ministarstvo financija<br />
Kako je vidljivo iz prethodnog grafa, JLS koje čine PPDS, uzete kao cjelina, u<br />
promatranom periodu konstantno ostvaruju daleko nepovoljniji omjer od nacionalnog<br />
prosjeka, čak i onda kad izuzmemo Grad Zagreb. Ukupno gledano, do 2004. god.<br />
JLS PPDS-a nisu mogle pokriti niti svoje tekuće rashode bez dotacija središnje<br />
države. Posljednje tri godine pokazatelj je iznad 1, što znači da su JLS uspjele pokriti<br />
svoje temeljne obveze iz tekućih prihoda, ali omjer i dalje ostaje jednako nepovoljan<br />
u odnosu na razinu RH, sa vrlo skromnim mogućnostima gradova i općina PPDS-a<br />
da vlastitim snagama značajnije doprinesu financiranju <strong>razvojnih</strong> aktivnosti.<br />
Nadalje, sliku o financiranju gradova i općina daje i omjer poreznih i neporeznih<br />
prihoda. Tekući porezni prihodi uključuju sve porezne prihode, isključujući dotacije<br />
opće države. Neporezni prihodi uključuju prihode od imovine, administrativnih<br />
pristojbi i prihoda po posebnim propisima (komunalni i drugi doprinosi), te ostalih<br />
prihoda koji uključuju obavljanje poslova na tržištu i druge.<br />
Kako je prikazano na slijedećem grafu, ovaj omjer izrazito je visok u Gradu Zagrebu,<br />
zbog koncentracije gospodarske aktivnosti, odnosno činjenice da je veliki broj tvrkti<br />
registriran u Zagrebu, koji onda i ostvaruje najveće udjele u porezu, bez obzira na<br />
lokacije u kojima tvrtka obavlja aktivnosti. Do 2003. godine gradovi i općine PPDS-a<br />
su imale niži omjer poreznih i neporeznih prihoda u odnosu na ukupnu RH, da bi u<br />
2003. prestigle RH, te je, u različitim rasponima taj odnos zadržan do danas.
Grafikon 6:<br />
Omjer poreznih i neporeznih prihoda gradova i općina,<br />
usporedba RH i PPDS-a<br />
3,50<br />
3,00<br />
2,50<br />
2,00<br />
1,50<br />
1,00<br />
RH sveukupno<br />
RH bez Grada Zagreba<br />
PPDS<br />
Grad Zagreb<br />
0,50<br />
0,00<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Izvor: Ministarstvo financija<br />
Nadalje, usporedili smo odnos poreznih i neporeznih prihoda po stanovniku, na razini<br />
RH (isključujući Grad Zagreb) i PPDS-a. Kako je prikazano na slijedećem grafu,<br />
prosječni ostvareni porezni prihodi u gradovima i općinama PPDS-a posljednjih<br />
godina dostižu najmanje 70% prihoda RH. Paralelno, ostvareni neporezni prihodi na<br />
PPDS-u još uvijek su niži od 50% prosjeka RH.<br />
Grafikon 7:<br />
Porezni i neporezni prihodi gradova i općina<br />
po stanovniku<br />
1.600<br />
1.400<br />
kuna<br />
1.200<br />
1.000<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
Porezni - RH bez G. Zagreba<br />
Neporezni - RH bez G. Zagreba<br />
Porezni - PPDS<br />
Neporezni - PPDS<br />
0<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Godina<br />
Izvor: Ministarstvo financija<br />
Dakle, visoki omjer ostvarenih poreznih i neporeznih prihoda na PPDS-u nije rezultat<br />
većeg ubiranja poreznih prihoda, već slabijeg ostvarenja neporeznih prihoda od<br />
hrvatskog prosjeka.<br />
Najznačajnija stavka neporeznih prihoda gradova i općina je stavka komunalnih<br />
doprinosa i drugih naknada utvrđenih posebenim zakonom. U zbroju proračuna svih<br />
gradova i općina RH (bez Grada Zagreba) udjel komunalne naknade čini više od<br />
50% neporeznih prihoda. U zbroju proračuna gradova i općina PPDS-a njen udio je
manji od 37%. Manji udjel ove stavke uzrok je dodatnom zaostajanju neporeznih<br />
prihoda gradova i općina PPDS-a za nacionalnom razinom.<br />
Tablica 6: Udjel komunalnih doprinosa u neporeznim prihodima gradova i općina (%)<br />
2002 2003 2004 2005 2006<br />
RH 51,3 51,4 54,0 56,3 52,9<br />
RH bez Grada Zagreba 52,3 52,3 54,8 55,1 55,1<br />
PPDS 36,4 34,7 37,3 36,9 36,8<br />
Izvor: Ministarstvo financija<br />
2.4. Usporedba gospodarske strukture u segmentu poslovanja tvrtki<br />
Usporedbu gospodarske strukture u segmentu poslovanja tvrtki odn. trgovačkih<br />
društava donosimo stavljajući u odnos prosječne veličine <strong>pokazatelja</strong> na dvije razine:<br />
sva trgovačka društva registrirana u RH i trgovačka društva registrirana na PPDS-u.<br />
U skladu s tim pokazatelji obrađeni u nastavku, poput broja zaposlenih, podjele<br />
prema djelatnostima i rezultata poslovanja, ne odnose se na sve tvrtke koje obavljaju<br />
djelatnost na PPDS-u, već na one čije sjedište je na PPDS-u, neovisno o mjestu /<br />
mjestima u kojima obavljaju djelatnost.<br />
Kako je već ranije u tekstu rečeno, od 78.034 hrvatske tvrtke koje su poslovale u<br />
2006. god, njih svega 3.678, odnosno 4,7% registirano je na PPDS-u. Pri tom je na<br />
razini RH bilo ukupno 868.711 zaposlenih u tvrtkama, dok je na u tvrtkama sa<br />
područja PPDS-a radilo 39.140 djelatnika, odnosno 4,5% ukupno zaposlenih u<br />
hrvatskim tvrtkama.<br />
Ovako veliki nesrazmjer u broju tvrtki na razini velikog dijela Hrvatske koju obuhvaća<br />
PPDS i ukupnog broja tvrtki prate i određeni pomaci u strukturi gospodarskih<br />
djelatnosti i veličini tvrtki.<br />
Najzastupljenija djelatnost u Hrvatskoj, gledano po broju tvrtki jest trgovina u kojoj je<br />
registrirano 36% tvrki, dok ih je na PPDS-u bilo 30%. Istovremeno broj zaposlenih u<br />
ovoj djelatnosti bilo 31% na razini RH, odnosno 19% na PPDS-u, što ovu djelatnost<br />
čini drugom po broju zaposlenih radnika na obje razine, jer se pretežito radi o malim<br />
tvrtkama.<br />
Prerađivačka industrija je djelatnost koja je na razini RH tek na trećem mjestu sa<br />
13% registriranih tvrkti, iza poslovanja nekretninama, ali sa 31% zaposlenih, čime je<br />
po značaju daleko iznad ove djelatnosti. Na PPDS-u je pak prerađivačka industrija na<br />
drugom mjestu po broju tvrtki, ali sličnim udjelom zaposlenih od 32%. Ovakav omjer<br />
znači da je na PPDS-u manji udio velikih tvrtki.<br />
Najveću razliku PPDS-a u odnosu na RH čini značaj poljoprivrede, lova i šumarstva.<br />
Dok je na nacionalnoj razini ova djelatnost zastupljena sa svega 2% tvrtki i 3%<br />
zaposlenih, na PPDS-u je to vrlo značajna djelatnost sa 11% tvrtki, te 14%<br />
zaposlenih.
Grafikon 8:<br />
Usporedba strukture gospodarskih djelatnosti RH i PPDS-a 2006. god.<br />
RH<br />
Udio tvrtki po djelatnostima<br />
PPDS<br />
1%<br />
1%<br />
0%<br />
23%<br />
3%<br />
2%<br />
0%<br />
0%<br />
13%<br />
0%<br />
10%<br />
1%<br />
10%<br />
0%<br />
6%<br />
2%<br />
0%<br />
3%<br />
11%<br />
1%<br />
1%<br />
16%<br />
1%<br />
5%<br />
7%<br />
1%<br />
5%<br />
11%<br />
36%<br />
30%<br />
Udio zaposlenih po djelatnostima<br />
1%<br />
0%<br />
0%<br />
10%<br />
1%<br />
9%<br />
RH<br />
3%<br />
3%<br />
0%<br />
1%<br />
31%<br />
0%<br />
2%<br />
0%<br />
5%<br />
5%<br />
0%<br />
PPDS<br />
2% 5%<br />
14%<br />
0%<br />
2%<br />
4%<br />
19%<br />
32%<br />
23%<br />
11%<br />
3%<br />
Izvor: FINA, obrada HGK<br />
Poljoprivreda, lov i šumarstvo<br />
Ribarstvo<br />
Rudarstvo i vađenje<br />
Prerađivačka industrija<br />
Opskrba električnom energijom, plinom i vodom<br />
Građevinarstvo<br />
Trgovina; popravak mot. voz. i predmeta za kućanstvo<br />
Hoteli i restorani<br />
Prijevoz, skladištenje i veze<br />
Financijsko posredovanje<br />
Poslovanje nekretninama, iznajmljivanje i poslovne usluge<br />
Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje<br />
Obrazovanje<br />
Zdravstvena zaštita i socijalna skrb<br />
Ostale društvene, socijalne i osobne uslužne djelatnosti<br />
11%<br />
3%
Nadalje, struktura gospodarstva izražena udjelom pojedinih djelatnosti u ukupnim<br />
prihodima ne prati strukturu gospodarstva gledanu kroz broj zaposenih u pojedinim<br />
djelatnostima, iako je taj nesrazmjer prisutan i na nacionalnoh razini i na razini<br />
PPDS-a.<br />
Iako je najveći broj zaposenih u prerađivačkoj industriji, na obje promatrane razine<br />
daleko najviše prihoda ostvaruje trgovina, gotovo 37% u RH i više od 30% na PPDSu.<br />
Druga djelatnost po ostvarenim prihodima od 26% u RH i 25% na PPDS-u je<br />
prerađivačka industrija, pri čemu je zadržan jednak omjer ovih veličina kao i u broju<br />
zaposlenih, ali na nižoj razini.<br />
Najveća razlika u strukturi djelatnosti na dvije promatrane razine postoji zbog udjela<br />
poljoprivrede, a udio u ukupnim prihodima ove djelatnosti prati omjer koji je postojao<br />
u broju zaposlenih.<br />
Grafikon 9:<br />
Usporedba djelatnosti po udjelu u ukupnim prihodima na razini RH i<br />
PPDS-a u 2006. god.<br />
40,0<br />
35,0<br />
30,0<br />
%<br />
25,0<br />
20,0<br />
15,0<br />
10,0<br />
5,0<br />
0,0<br />
Poljoprivreda, lov i šumarstvo<br />
Ribarstvo<br />
Rudarstvo i vađenje<br />
Prerađivačka industrija<br />
Opskrba električnom energijom, plinom i vodom<br />
Građevinarstvo<br />
Trgovina; popravak mot. voz. i predmeta za kućanstvo<br />
Hoteli i restorani<br />
Prijevoz, skladištenje i veze<br />
Financijsko posredovanje<br />
Poslovanje nekretninama, iznajmljivanje i poslovne u...<br />
Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje<br />
Obrazovanje<br />
Zdravstvena zaštita i socijalna skrb<br />
Ostale društvene, socijalne i osobne uslužne djelatnosti<br />
RH<br />
PPDS
2.5. Gospodarska aktivnost stanovništva i nezaposlenost<br />
PPDS prema podacima Popisa 2001, ukupno ima 648.677 stanovnika (isključujući<br />
pojedinačna naselja), odnosno na njima živi 15,3% ukupnog stanovništva RH. Pri<br />
tom PPDS ima znatno niži udio radno sposobnog stanovništva, u dobi između 15 i 65<br />
godina (15-64 za muškarce i 15-59 za žene). Podaci o aktivnom stanovništvu,<br />
osobama s prihodima i uzdržavanom stanovništvu dani su u slijedećoj tabeli.<br />
Tablica 7: Stanovništvo prema aktivnosti<br />
RH<br />
PPDS<br />
RH<br />
%<br />
PPDS<br />
Ukupno stanovništvo 4.437.460 648.677 100,00 100,00<br />
Aktivno stanovništvo 1.952.619 259.667 44,00 40,03<br />
Osobe s osobnim prihodom 1.147.554 178.705 25,86 27,55<br />
Uzdržavano stanovništvo 1.337.287 210.305 30,14 32,42<br />
Izvor: DZS, Popis 2001<br />
Grafikon 10:<br />
Stanovništvo prema aktivnosti - usporedba strukture RH i PPDS<br />
100%<br />
90%<br />
80%<br />
70%<br />
60%<br />
Uzdržavano stanovništvo<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
Osobe s osobnim prihodom<br />
Aktivno stanovništvo<br />
10%<br />
0%<br />
RH<br />
PPDS ukupno<br />
Izvor: DZS, Popis 2001<br />
Kako je vidljivo iz slijedećeg grafa, promatrano u odnosu na ukupan broj stanovnika,<br />
udio stanovništva koje ostvaruje prihode isključivo od rada značajno je manji na<br />
PPDS-u nego u RH (33,66% u odnosu na 27,01%) dok je udjel broja stanovnika bez<br />
prihoda veći (35,75% u odnosu na 38,65%). Osobito je znakovita kategorija ostalih<br />
prihoda, koja uključuje isključivo jednu od podkategorija: socijalna naknada, prihodi<br />
od imovine i povremena potpora drugih. Dok je na razini RH ovaj udio 4,29%, na<br />
PPDS u je on povećan na 7,15%.
Udio u ukuponom broju stanovnika (%)<br />
45,00<br />
40,00<br />
35,00<br />
30,00<br />
25,00<br />
20,00<br />
15,00<br />
10,00<br />
5,00<br />
0,00<br />
prihodi od rada<br />
Grafikon 11:<br />
Udio stanovnika prema izvorima sredstava za život u ukupnom broju<br />
stanovnika - usporedba RH i ukupnog PPDS, prema Popisu 2001<br />
prihodi od rada i ost.prih. (1)<br />
samo mirovina<br />
mirovina i ostali prihodi (2)<br />
ostali prihodi (3)<br />
bez prihoda<br />
nepoznato<br />
RH<br />
PPDS UKUPNO<br />
Glavni izvori<br />
sredstava za život<br />
Izvor: DZS, Popis 2001<br />
Napomena:<br />
(1) kategorija Prihodi od rada i ostali prihodi uključuje mirovine, soc. naknade, prih. od imovine i dr.<br />
(2) kategorija Mirovina i ostali prihodi uključuje soc. nak, naknada od imovine i sl.<br />
(3) kategorija Ostali prihodi uključuje isključivo socijalnu nak, prihode od imovine i povremenu<br />
potporu drugih<br />
U slijedećoj tabeli dana je struktura zaposlenih prema djelatnostima na razini RH i<br />
PPDS, prema podacima Popisa 2001. Promatrajući pojedine djelatnosti najznačajnije<br />
razlike bilježe poljoprivreda, lov i šumarstvo (11,02% u odn. na 27,12%) dok<br />
prerađivačka industrija pokazuje izrazito nepovoljan omjer u odnosu na nacionalne<br />
pokazatelje (18,47% u odnosu na 12,7%), kao i trgovina na veliko i malo (12,46% u<br />
odn. na 7,81%). Zanimljiv je podatak kako broj zaposlenih u tijelima javne uprave<br />
značajno veći na PPDS-u (7,76% u odn. na 9,07%), kao i broj radnika na radu u<br />
inozemstvu (7,97% u odn. na 11,67%), što je izravna posljedica smanjenih<br />
gospodarskih aktivnosti i mogućnosti zapošljavanja.
Tablica 8: Struktura zaposlenih prema djelatnostima<br />
RH PPDS RH PPDS<br />
Ukupan broj zaposlenih 1.553.643 190.803 100 100<br />
Poljoprivreda, lov i šumarstvo 171.234 51.748 11,02 27,12<br />
Ribarstvo 4.028 292 0,26 0,15<br />
Rudarstvo i vađenje 6.006 760 0,39 0,40<br />
Prerađivačka industrija 286.991 24.226 18,47 12,70<br />
Opskrba električnom energijom, plinom i<br />
vodom<br />
24.887 2.649 1,60 1,39<br />
Građevinarstvo 92.635 12.066 5,96 6,32<br />
Trgovina na veliko i malo; popravak motornih<br />
vozila i motocikla te predmeta za o<br />
193.545 14.898 12,46 7,81<br />
Hoteli i restorani 80.764 7.432 5,20 3,90<br />
Prijevoz, skladištenje i veze 104.557 10.963 6,73 5,75<br />
Financijsko posredovanje 32.498 1.407 2,09 0,74<br />
Poslovanje nekretninama, iznajmljivanje i<br />
poslovne usluge<br />
Javna uprava i obrana; obvezno socijalno<br />
osiguranje<br />
74.522 3.954 4,80 2,07<br />
120.519 17.188 7,76 9,01<br />
Obrazovanje 79.862 7.048 5,14 3,69<br />
Zdravstvena zaštita i socijalna skrb 81.408 6.002 5,24 3,15<br />
Ostale društvene, socijalne i osobne uslužne<br />
djelatnosti<br />
Privatna kućanstva sa zaposlenim<br />
osobljem<br />
50.607 3.592 3,26 1,88<br />
2.905 414 0,19 0,22<br />
Izvanteritorijalne organizacije i tijela 650 94 0,04 0,05<br />
Na radu u inozemstvu 123.868 22.262 7,97 11,67<br />
Nepoznata djelatnost 22.157 3.808 1,43 2,00<br />
Izvor: DZS<br />
Uz smanjen broj stalno zaposlenih u osnosu na ukupan broj zaposlenih, značajan je i<br />
podatak koji svjedoči o gotovo dvostruko manjem udjelu samozaposlenih na PPDS-u<br />
od 4,35% u odnosu na RH sa 7,83%.
Tablica 9: Zaposleni prema položaju u zaposlenju<br />
RH<br />
PPDS<br />
UKUPNO<br />
RH<br />
PPDS<br />
UKUPNO<br />
Zaposleni<br />
prema<br />
položaju u<br />
zaposlenju<br />
Izvor: DZS<br />
Ukupno 1.553.643 190.803 100 100<br />
zaposlenici u bilo kojem<br />
sektoru vlasništva 1.267.266 136.794 81,57 71,69<br />
samozaposleni 121.635 8.298 7,83 4,35<br />
individualni<br />
poljoprivrednici 108.438 32.261 6,98 16,91<br />
rade samo po ugovoru o<br />
djelu, autorskom ugovoru<br />
ili dobivaju naknadu u<br />
gotovini 14.657 1816 0,94 0,95<br />
pomažući član obitelji u<br />
poduzeću, obrtu i sl.<br />
nekog od članova<br />
kućanstva 4.626 545 0,30 0,29<br />
pomažući član obitelji na<br />
poljoprivrednom<br />
gospodarstvu 31.821 9.991 2,05 5,24<br />
ostali 5.200 1098 0,33 0,58<br />
Prema podacima HZZ-a za promatranu 2001. godinu na PPDS-u je bilo 76.037<br />
nezaposlenih osoba, što je u odnosu na ukupan broj od 395.077 nezaposlenih u RH<br />
značilo da na PPDS-u živi 19,2% svih nezaposlenih, a samo 15,31% ukupnog<br />
stanovništva.<br />
Nadalje, kako je ranije prikazano, stopa obrazovanosti koja daje omjer stanovništva<br />
sa najmanje završenom srednjom školom u odnosu na radno sposobno stanovništvo<br />
na razini RH u 2001. god. iznosila je 59,0%, dok je istovremeno na PPDS-u bila<br />
41,9%, pokazujući generalno nepovoljniju obrazovnu strukturu stanovnišva u odnosu<br />
na RH.<br />
Promatra li se struktura nezaposlenih prema stupnju obrazovanja, omjeri na razini<br />
RH i PPDS-a vrlo su različiti. Dok je na zastupljenost nezaposlenih NKV radnika bila<br />
više nego dvostruko viša na razini RH, PKV i NSS nezaposlenih osoba na PPDS-u je<br />
bilo nešto više nego u RH. Dok su na razini RH najveću skupinu nezaposlenih činile<br />
KV i VKV osobe sa 34,41%, njihov broj ne PPDS-u bio je znatno manje zastupljen<br />
sa. 26,8%. Gotovo suprotno se dogodilo sa kategorijom osoba sa SSS čiji je udio na<br />
PPDS-u bio najviši sa 33,54 %, ali su na razini RH sudjelovale sa 24,55%. Najmanje<br />
mogućnosti za zapošljavanje imale su osobe sa VŠS i VSS, čiji udio je bio znatno<br />
veći na PPDS-u u odnosu na RH, pogotovo VSS sa 9,16% u odnosu na nacionalni<br />
udio od 3,86%.<br />
Na slijedećem grafu prikazan je trend kretanja nezaposlenosti od 2001. godine. Dok<br />
je iste godine na PPDS-u od ukupno zaposlenih u RH bilo 12,3%, nezaposlenih<br />
PPDS-a činili su 19,2% svih nezaposlenih u Hrvatskoj. Trend smanjenje broja<br />
nezaposlenih, započet 2001. god. također je manje izražen na PPDS-u, pogotovo<br />
kroz prve dvije godine koje su donijele najveće smanjenje nezaposlenosti u RH (od<br />
7,3% u 2001. odn. 13% u 2002., dok je na PPDS-u smanjenje bilo od 3,1% odn.<br />
11%). Ovakav trend do 2006. godine rezultirao je brojem od 293.153 nezaposlenih,<br />
od čega je na PPDS-u bilo 60.680, odnosno 20,7%, čime je nesrazmjer iz 2001.<br />
godine dodatno naglašen.
Grafikon 11:<br />
Nezaposlene osobe - trend kretanja u periodu 2001-2006,<br />
usporedba stanja na dan 31. prosinca za RH i PPDS<br />
Broj nezaposlenih<br />
450.000<br />
400.000<br />
350.000<br />
300.000<br />
250.000<br />
200.000<br />
150.000<br />
100.000<br />
50.000<br />
RH<br />
PPDS ukupno<br />
0<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Izvor: HZZ<br />
Grafikon 12:<br />
Indeksi broja nezaposlenih osoba, 2001=100<br />
Usporedba <strong>pokazatelja</strong> na razini RH i PPDS,<br />
na dan 31. prosinca 2001-2006<br />
120<br />
100<br />
80<br />
Indeks<br />
60<br />
40<br />
RH<br />
PPDS ukupno<br />
20<br />
0<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Izvor: HZZ
Radno sposobno stanovništvo je onaj dio populacije koji predstavlja radni kontingent,<br />
odnosno iz njega se izdvaja radna snaga. Udio radnog kontingenta u ukupnom<br />
stanovištvu se smanjuje zbog ubrzanog starenja stanovništva, te 2001. god. iznosi<br />
63,7%, dok je na PPDS-u 59,2%.<br />
Daljnja usporedba <strong>pokazatelja</strong> o iskorištenosti radne snage i funkcioniranja tržišta<br />
rada pokazala je nepovoljniju situaciju PPDS-a u odnosu na RH.<br />
Stopa aktivnosti pokazuje kolika je iskorištenost radnog kontingenta, odnosno koliko<br />
je aktivnog stanovništva u radno sposobnom stanovništvu. Stopa aktivnosti od 67,6%<br />
na PPDS-u zaostaje za razinom RH od 69%. Međutim, ovaj podatak potpunu<br />
informaciju daje tek uz pokazatelje zaposlenosti i nezaposlenoti.<br />
Stopa zaposlenosti mjeri koliki je udio zaposlenog stanovništva u radno sposobnom<br />
stanovništvu, od 49,7% na PPDS-u naprama 54,9% u RH. Pri tome je vidljivo da iza<br />
relativno malih razlika u stopi aktivnosti stoji značajno veća disproporcija u udjelu<br />
zaposlenih i nezaposlenih.<br />
Nadalje, stopa nezaposlenosti mjeri koliko je nezaposlenih u aktivnoj populaciji, te<br />
pokazuje još veći jaz između PPDS-a sa 29,3% nezaposlenih, u odnosu na RH sa<br />
20,2 % nezaposlenih.<br />
Tablica 10: Radno sposobno stanovništvo, aktivno stanovništvo, zaposleni i nezaposleni<br />
RH<br />
PPDS<br />
Radno sposobno stanovništvo 2.828.632 383.984<br />
Aktivno stanovništvo 1.952.619 259.667<br />
Zaposleni 1.553.643 190.803<br />
Nezaposleni (HZZ, stanje na dan 31.12.2001.) 395.077 76.037<br />
Stopa aktivnosti * ) 69,0 67,6<br />
Stopa zaposlenosti* ) 54,9 49,7<br />
Stopa nezaposlenosti* ) 20,2 29,3<br />
Izvor: HZZ; DZS – Popis 2001.
Grafikon 13:<br />
Stope aktivnosti, zaposlenosti i nezaposlenosti -<br />
usporedba RH i PPDS 2001. god*<br />
80<br />
70<br />
60<br />
%<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
RH<br />
PPDS<br />
10<br />
0<br />
Stopa aktivnosti Stopa zaposlenosti Stopa nezaposlenosti<br />
Izvor: HZZ; DZS – Popis 2001.<br />
* ) Napomena: podaci koji se odnose na radno sposobno stanovništvo, aktivno stanovništvo i zaposleni<br />
dani su prema Popisu 2001. godine, dok podaci o nezaposlenosti prema evidenciji HZZ-a donose<br />
stanje na dan 31.12.2001. Stope aktivnosti, zaposlenosti i nezaposlenosti izračunate na osnovu<br />
ovakvih podataka dane su uvjetno, obzirom da ulazni podaci nisu dostupni na isti dan za promatrane<br />
razine.<br />
Izračun je napravljen za 2001. godinu obzirom da su svi ulazni podaci po gradovima i općinama<br />
(PPDS) dostupni jedino u godini popisa.<br />
Izračun stopa aktivnosti, zaposlenosti i nezaposlenosti dan je za 2001. godinu zbog<br />
nedostatnih izvora podataka koji onemogućuju usporedbu PPDS-a i RH u slijedećim<br />
godinama. U periodu od 2001. do 2006. godine dogodio se značajan pad u broju<br />
nezaposlenih od 20,2% na PPDS-u odn. 25,8% u RH. Međutim, obzirom da je pad<br />
nezaposlenosti na PPDS-u bio manji u odnosu na RH, udio PPDS u ukupnom broju<br />
nezaposlenih dodatno se povećao sa 19,2 na 20,7%. Ova činjenica uvjetuje i da se<br />
odnosi navedenih <strong>pokazatelja</strong> nisu mogli mijenjati u korist PPDS-a.