Helsinška povelja - Helsinki Committee for Human Rights in Serbia
Helsinška povelja - Helsinki Committee for Human Rights in Serbia
Helsinška povelja - Helsinki Committee for Human Rights in Serbia
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
svetski tokovi kapitala<br />
izraženom i vidljivom trendu u svetskoj privredi, koji će<br />
se nesumnjivo nastaviti. Kretanje kapitala preko granica<br />
ne bi bilo moguče da zakonodavna praksa svih zemalja<br />
ne obezbeđuje sve veću otvorenost granica za prijem<br />
<strong>in</strong>ostranih <strong>in</strong>vesticija i za stvaranje sve boljih uslova za<br />
njihovo privlačenje.<br />
U nekim prošlim vremenima se veoma nerado gledalo<br />
na ovaj ekonomski fenomen, a danas izgleda kao da se sve<br />
zemlje utrkuju koja će više otvoriti vrata stranom kapitalu.<br />
Eksperti UN vole da primete da <strong>in</strong>ostrani kapital nije<br />
više problem za zemlje u razvoju (ZUR), već se pretvara<br />
u rešenje i podršku njihovom ekonomskom razvitku.<br />
O tome svedoči i okolnost da više nema <strong>in</strong>icijativa za<br />
multilateralno regulisanje tokova stranog privatnog<br />
kapitala. Takvi pokušaji su č<strong>in</strong>jeni u okviru Evropske<br />
organizacije za razvoj i saradnju (razvijenih zemalja), a<br />
kasnije u okvirima UN gde je delovao centar za TNK i<br />
jedan poseban komitet za izradu kodeksa ponašanja TNK.<br />
Sporazum nije bilo moguče postiči, pa su sve te aktivnosti<br />
napuštene.<br />
U međuvremenu situacija oko stranih <strong>in</strong>vesticija se<br />
promenila. One su postajale sve poželjnije, a uslovi za<br />
njihovo plasiranje sve povoljniji. U oskudici domaće<br />
akumulacije kapitala, <strong>in</strong>ostrani prilivi su dobro došli,<br />
iako još nije dovoljno jasno njihovo dugoročnije dejstvo<br />
na privrede zemalja prijema. Potreban je mnogo duži<br />
vremenski period da se to svestranije proceni. Pozitivno<br />
je, međutim, da su se firme i preduzeća zemalja u razvoju<br />
i zemalja u tranziciji počele pojavljivati kao <strong>in</strong>vestitori na<br />
strana tržišta. Pre nekoliko meseci, po prvi put je jedna<br />
firma iz Srbije krenula tim putem, što je bilo propraćeno<br />
veoma pozitivnim komentarima zvaničnika iz zemlje.<br />
Prema najnovijoj studiji UN objavljenoj krajem 2006.<br />
god<strong>in</strong>e, iznos <strong>in</strong>ostranih <strong>in</strong>vesticija u 2005. god<strong>in</strong>i bio<br />
je veoma impresivan. One su se uvečale za 29 odsto i<br />
dostigle 916 milijardi dolara. Do porasta je došlo u svim<br />
regionima sveta, mada rekordan nivo iz 2000. god<strong>in</strong>e,<br />
od 1,4 triliona dolara ostaje još uvek nedostižan. U<br />
poslednjim god<strong>in</strong>ama do porasta plasmana je, uglavnom<br />
došlo zbog prekograničnih spajanja i akvizicija firmi i<br />
preduzeća iz razvijenih zemalja. Treba posebno istači da<br />
su plasmani u zemlje u razvoju dostigli rekordan nivo od<br />
330 miliona dolara.<br />
U Aziju je plasirano 165 milijardi dolara stranih<br />
<strong>in</strong>vesticija, od čega je dve treć<strong>in</strong>e išlo u K<strong>in</strong>u (72 milijarde)<br />
i u Hong Kong (17 milijardi). Indija je privukla oko 7<br />
milijardi, što je za nju bio rekordan nivo ikad postignut.<br />
Lat<strong>in</strong>ska Amerika je privukla nešto više nego u predhodnoj<br />
god<strong>in</strong>i, ukupno oko 104 milijarde. Najviše plasmana je<br />
bilo u Meksiku (18,1 milijardi) i Brazilu (15 milijardi).<br />
Jugoistočna Evropa i Zajednica Nezavisnih Država<br />
privukli su oko 40 milijardi, od če se tri čertvrt<strong>in</strong>e odnose<br />
na Rusiju, Ukraj<strong>in</strong>u i Rumuniju. Rusija se pojavljuje i kao<br />
<strong>in</strong>vestitor u <strong>in</strong>ostranstvo u iznosu od oko 14 milijardi<br />
dolara. Najviše stranih <strong>in</strong>vesticija plasirano je u razvijene<br />
zemlje. Velika Britanija bila je na prvom mestu sa 165<br />
milijardi, a SAD su bile na drugom mestu. Razvijene<br />
zemlje su ostale najveći <strong>in</strong>vestitori na čelu sa Holandijom<br />
(119 milijardi), a zatim Francuska i Velika Britanija.<br />
Na strani zemalja u razvoju Hong Kong plasirao je<br />
najviše <strong>in</strong>vesticija (33 milijarde). Uloga ovih zemalja<br />
kao <strong>in</strong>vestitora je u stalnom porastu. Do pre petnaestak<br />
god<strong>in</strong>a zanemarljivo mali, u 2005. god<strong>in</strong>i plasmani<br />
zemalja u razvoju dostigli su sumu od 133 milijardi ili 17%<br />
od ukupnih plasmana u svetu.<br />
Transnacionalne korporacije su glavni izvor <strong>in</strong>ostranih<br />
privatnih <strong>in</strong>vesticija. Njihov broj narastao je u 2005.<br />
god<strong>in</strong>i na 77.000 a njihovih afilijacija na 770.000. Te<br />
firme su proizvele 4,5 triliona dolara dodatne vrednosti,<br />
zapošljavale 6,2 miliona ljudi a izvezle robe i usluge za 4<br />
triliona dolara.<br />
Največi broj ovih korporacija nalazi se u trijadi (SAD, EU,<br />
Japan), a među njima su najviše zastupljene automobilska<br />
<strong>in</strong>dustrija, farmaceutika i telekomunikacija.<br />
Mere za njihovo privlačenje se uglavnom odnose na<br />
pojedonostavljivanje procedure, smanjenje poreza i<br />
drugih dažb<strong>in</strong>a, koje šire otvranje tržišta i razni drugi<br />
podsticaji. Treba, međutim, navesti da je bilo mera i u<br />
suprotnom pravcu, usmerenih na oteževanje <strong>in</strong>ostranih<br />
plasmana. Takve mere preduzimane su i u SAD i u<br />
EU, najviše u slučajevima spajanja i akvizicije firmi i<br />
preduzeće. Pri tome su isticani razlozi bezbednosti, jakih<br />
nacionalnih <strong>in</strong>teresa, osetljivosti pojed<strong>in</strong>ih privrednih<br />
sektora, naročito u oblasti uslužnih delatnosti i sl.<br />
Praktično, najviše restriktivnih mera preduzimano je na<br />
strateškim područjima kao što su nafta i <strong>in</strong>frastruktura. U<br />
Lat<strong>in</strong>skoj Americi je, na primer, sektor nafte i gasa bio u<br />
tom pogledu u centru pažnje, naročito poslre odluke vlade<br />
Bolivije da nacionalizuje <strong>in</strong>dustriju nafte i gasa, u maju<br />
2006. god<strong>in</strong>e.<br />
Mreža međunarodnih sporazuma o stranim<br />
<strong>in</strong>vesticijama je i u toku 2005. god<strong>in</strong>e nastavila sa<br />
ekspanziom. Krajem te god<strong>in</strong>e boj ovih sporazuma<br />
bio je 2495. Sektor stranih <strong>in</strong>vesticija sadržan je i u<br />
sporazumima o uspostavljanju zona slobodne trgov<strong>in</strong>e<br />
i u raznim drugim sporazumima i aranžmanima. Oni<br />
su veoma komplaksni, a od nedavno obuhvataju mnoge<br />
oblasti od javnog <strong>in</strong>teresa, kao što su zdrastvo, razni<br />
standardi i norme i zaštita čovekove okol<strong>in</strong>e. Smatra se<br />
da svi ovi sporazumi č<strong>in</strong>e jedan koherentan pravni okvir i<br />
efikasan <strong>in</strong>strumenat za postizanje privrednih ciljeva svih<br />
zemalja učesnica tih sporazuma.<br />
Iako još uvek skromnih razmera, broj zemalja<br />
<strong>in</strong>vestitora na strana tržišta širi se i na manje razvijene<br />
zemlje kao i na zemlje tranzicije. To čitavom fenomenu<br />
prekograničnih tokova kapitala daje jednu novu,<br />
globalniju dimenziju. Ako se taj trend povećanja nastavi<br />
to može dopr<strong>in</strong>eti boljoj realizacijih ekonomskih<br />
potencijala procesa globalizacije u sve širim krugovima<br />
zemalja. To je, međutim, samo jedan stub međunarodne<br />
politike za razvoj koji, ukoliko ostane usamljen, ne može<br />
biti pozitivno ocenjen. Potrebno je osnažiti i sve druge<br />
međunarodne elemente razvoja, jer samo u zajedničkom<br />
dejstvu mogu globalizaciju uč<strong>in</strong>iti korisnom za sve<br />
zemlje i za svetsku privredu u cel<strong>in</strong>i. Moraju se nastaniti<br />
i uspešno okončati pregovori o liberalizaciji svetske<br />
trgov<strong>in</strong>e <strong>in</strong>icirani na m<strong>in</strong>istarskoj konferenciji Svetske<br />
organizacije za trgov<strong>in</strong>u, u Dohi (Katar), 2001. god<strong>in</strong>e. Od<br />
istog značaja je da se preduzimaju mere u oblasti novca i<br />
f<strong>in</strong>ansija, kao i sve druge mere sadržane u Milenijumskim<br />
ciljevima razvoja, usvojene u Generalnoj skupšt<strong>in</strong>i UN.<br />
hels<strong>in</strong>ška <strong>povelja</strong>, novembar – decembar 2006 37