Helsinška povelja - Helsinki Committee for Human Rights in Serbia
Helsinška povelja - Helsinki Committee for Human Rights in Serbia
Helsinška povelja - Helsinki Committee for Human Rights in Serbia
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ogledi o (anti)fašizmu<br />
kako bi se otežala njihova kasnija identifikacija. U presudi<br />
generalu Radoslavu Krstiću Haškog tribunala (Srebrenica,<br />
str. 168), navodi se podatak da su svi zarobljeni Bošnjaci<br />
bili pr<strong>in</strong>uđeni da na jednoj gomili ostave sve što imaju sa<br />
sobom, a vredne predmete da predaju. Kod otkupa se,<br />
međutim, radilo o tome da zarobljenici donesu vredne<br />
stvari, devize, nakit i druge dragoenosti, sa obećanjem<br />
da će nakon toga biti pušteni na slobodu, ili da će im<br />
biti omogućen prelaz na teritoriju koju drže njihove<br />
snage. Već<strong>in</strong>a onih koji su platili otkup bili su svejedno<br />
likvidirani.<br />
Kolika je vrednost ovako opljačkanih dobara u<br />
Hrvatskoj i BiH od strane srpskih snaga, to neće biti nikada<br />
utvrđeno, ali se do nekih zaključaka može doći na osnovu<br />
imov<strong>in</strong>e koju su akumulirali pljačkaši. Tako, na primer,<br />
kada je u avgustu 2005. god<strong>in</strong>e u Argent<strong>in</strong>i uhapšen<br />
Milan Lukić, vođa paravojne <strong>for</strong>macije Osvetnici i jedan<br />
od najsvirepijih ratnih zloč<strong>in</strong>aca, kod njega je pronađena<br />
suma od 250.000 eura u gotov<strong>in</strong>i. Ako se ovome dodaju<br />
i troškovi desetogodišnjeg skrivanja od Haškog tribunala<br />
(iako su, verovatno, dobar deo tih troškova snosile srpske<br />
vlasti), zatim troškovi preseljenja njega i porodice u<br />
daleku Argent<strong>in</strong>u, troškovi iznajmljivanja luksuznog<br />
stana u centru Buenos Airesa, onda je izvesno da je ovaj<br />
bivši konobar iz Višegrada iz rata izašao sa kapitalom od<br />
najmanje pola miliona eura.<br />
U svakom slučaju, opis jednog analitičara (Janjić,<br />
“Politika” 17. septembar 2006) može se uzeti kao s<strong>in</strong>teza<br />
pljačkaškog lika srpskog nacional-socijalizma:<br />
“Delovanje ovih paravojski je obeleženo zloč<strong>in</strong>ima<br />
protiv civilnog stanovništva, zlostavljanjem ratnih<br />
zarobljenika i posebno pljačkom imov<strong>in</strong>e na ratnim<br />
područjima. Gradovi i sela zahvaćeni ratnim razaranjima<br />
sistematski su pljačkani. Iz kuća i stanova, bez obzira na<br />
nacionalnu pripadnost vlasnika, odnošeno je apsolutno<br />
sve – uključujući često i stolariju, upotrebljive <strong>in</strong>stalacije<br />
i crepove. Opljačana dobra su prodavana po bagatelnim<br />
cenama u ’sojim’ republikama. Istovremeno je onima<br />
koji su se bavili pljačkom uspostavljen sistem plaćanja<br />
reketa koji se slivao u jedan centar (u Arkanovu Srpsku<br />
dobrovoljačku gardu, u Erdutu)”.<br />
Ipak, uz ovaj opis potrebno je staviti nekoliko<br />
napomena i preciziranja.<br />
KO JE (SVE) PROFITIRAO: Pre svega, pljačkom se nisu<br />
bavile samo paravojne <strong>for</strong>macije, već i sve druge <strong>for</strong>macije<br />
koje su delovale na srpskoj strani, od neadašnje JNA<br />
čiji su se delovi trans<strong>for</strong>misali u oružane snage Srbije i<br />
nacionalsocijalističkih tvorev<strong>in</strong>a pod nazivom Republika<br />
Srpska i Republika Srpska Kraj<strong>in</strong>a, pa preko rezervista,<br />
dobrovoljaca, policije, do vlasti Srbije i njenih paradržavnih<br />
tvorev<strong>in</strong>a u Hrvatskoj i BiH. Sve su se te snage nalazile pod<br />
jed<strong>in</strong>stvenom komandom nacionalsocijalističkog režima<br />
Milošević-Šešelj i radile su na ostvarenju istih ciljeva.<br />
Ono što je tzv. paravojne <strong>for</strong>macije posebno dolikovalo<br />
jeste neviđeni stepen surovosti prema neprijatelju. Njihov<br />
zadatak i jeste bio da svojim bestijalnim postupcima<br />
izazovu kontrareakciju druge strane i na taj nač<strong>in</strong> stvore<br />
izgovor za izvršenje masovnih ratnih zloč<strong>in</strong>a prema<br />
civilima i ratnim zarobljenicima.<br />
S druge strane, izvesno je da se samo jedan manji deo,<br />
ali svejedno ogromne vrednosti, slivao u Arkanovu Srpsku<br />
dobrovoljačku gardu, uglavnom kada je reč o upadljivim<br />
pljačkama. Međutim, čak ni Arkanova svemoćna garda<br />
nije mogla da ima uvid u sve oblike pljačkanja, od onoga<br />
što je svaki pojed<strong>in</strong>ac uzimao za sebe, do pljački koje su<br />
vršili državni organi. Jedan rezervista iz Stare Pazove<br />
sa ogorčenjem je priznao autoru, da je sa Kosova doneo<br />
“samo jednu satelitsku antenu”, dok su drugi donosili<br />
automobile, traktore, kamione, često pretovarene<br />
opljačkanim pokretnim dobrima.<br />
Takođe se može primetiti da opljačkana dobra nisu<br />
prodavana po bagatelnim cenama, već po cenama koje<br />
su vladale na rnom tržištu u Srbiji, dok su neke posebno<br />
tražee stvari, kao što je bilo oružje, prodavane po enormno<br />
visokim cenama, pa je od malih količ<strong>in</strong>a moglo da se<br />
stekne čitavo bogatstvo.<br />
Konačno, notorno je da na ratnim područjima, tj.<br />
U Hrvatskoj i BiH, tzv. srpske snage nisu pljačkale<br />
samo imov<strong>in</strong>u građana, već i sve drugo što je moglo da<br />
se opljačka. To posebno važi za <strong>in</strong>dustrijske objekte,<br />
proizvode zatečene u njima (kao što su bili automobili<br />
u Vogošći), zatim za banke, pokretnu imov<strong>in</strong>u javnih<br />
ustanova (škola, bolnica i dr.), pa čak i za muzejske<br />
eksponate. Kako je vršena distribucija plena kod ovih<br />
velikih pljački, na primer, po nekoliko stot<strong>in</strong>a hiljada<br />
deviznih sredstava pronađenih u nekoj lokalnoj banci,<br />
tj. Koliko je od toga zvršilo u rukama pojed<strong>in</strong>aca, a koliko<br />
u korist Srbije i njenih paradržavnih tvorev<strong>in</strong>a, o tome<br />
nema podataka. Zna se samo to da je među pljačkašima<br />
često dolazilo do sukoba oko distribucije plena, pa i do<br />
brojnih fizičkih likvidacija, čije su žrtve bili i pojed<strong>in</strong>i<br />
istaknuti funkcioneri Srbije.<br />
Jednom rečju, svi nabrojani vidovi pljačke doneli su<br />
Srbiji veliku dodatnu akumulaciju koja je njoj i njenom<br />
stanovništvu omogućila preživljavanje u najkritičnijem<br />
periodu. U Srbiji se odjednom <strong>for</strong>mirao čitav sloj<br />
imućnih ljudi sa bogatstvom nepoznatog porekla i<br />
nejasnim biograskim podacima, ali sa prepoznatljivim<br />
fizičkim izgledom. Njihova dalja životna priča odvija se<br />
po obrasc koji je postavio Orson Vels u filmu “Stranac”:<br />
traženi nacistički zloč<strong>in</strong>ac dolazi u malo mesto u SAD,<br />
menja ime, postaje profesor lokalne gimnazije i stiče<br />
poverenje i poštovanje svih meštana. Srbija je danas, kao<br />
nekada Paragvaj, puna ratnih zloč<strong>in</strong>aca i ratnih pljačkaša<br />
trans<strong>for</strong>misanih u mirne i ugledne građane, čiji je kapital<br />
mnogim porodicama obezbedio radno mesto i redovan<br />
prihod i koje su spremne da i pod zakletvom svedoče<br />
o moralnoj čistoti njihovih dobroč<strong>in</strong>itelja. Otuda, da<br />
parafraziramo Gec Alija, onaj ko nije spreman da govori<br />
o koristima koje su stot<strong>in</strong>e hiljada građana Srbije imali<br />
od rata, taj ne terba da govori ni o ratnim zloč<strong>in</strong>ima i<br />
genocidu koji su, uz ostalo, bili i sredstvo za ostvarivanje<br />
te koristi.<br />
hels<strong>in</strong>ška <strong>povelja</strong>, novembar – decembar 2006 25