Helsinška povelja - Helsinki Committee for Human Rights in Serbia
Helsinška povelja - Helsinki Committee for Human Rights in Serbia
Helsinška povelja - Helsinki Committee for Human Rights in Serbia
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
državu kao evropsku tekov<strong>in</strong>u.<br />
Srbija i novi bezbednosni poredak na Balkanu: Srbija<br />
je jed<strong>in</strong>a zemlja na Balkanu koja još nije u punoj meri<br />
prihvatila evropsko opredeljenje. Nakon ubistva premijera<br />
Zorana Đ<strong>in</strong>đića, koji je profilisao Srbiju u veoma kratkom<br />
roku kao proevropsku, vlada Vojislava Koštunice je<br />
zauzela izrazito antievropski i antiliberalni kurs. Bez<br />
obzira na to, EU je tokom poslednje tri god<strong>in</strong>e održavala<br />
i <strong>in</strong>sistirala na evropskoj <strong>in</strong>tegraciji i svi pomaci nakon<br />
Dj<strong>in</strong>đićevog ubistva ostvareni su iskljulčivo zbog toga.<br />
Koštunič<strong>in</strong>a vlada je u sušt<strong>in</strong>i uspostavila kont<strong>in</strong>uitet sa<br />
Miloševićevom politikom i omogućila politički comeback<br />
socijalista i radikala, nosioca ratne politike.<br />
Istovremeno, Koštunič<strong>in</strong>a vlada je vešto koristila<br />
<strong>in</strong>teres EU da Srbiju zadrži na Dj<strong>in</strong>đićevoj orjentaciji,<br />
te je svoju objektivnu slabost pretvorila u argument<br />
ucene, kako EU, tako i svih suseda. Geografski centralna<br />
zemlja regiona, Srbija još uvek ima značaj kao faktor<br />
regionalne (ne) stabilnosti, što ona veoma vešto koristi u<br />
komuniukaciji sa EU i drugim međunarodnim faktorima.<br />
Nesradnja sa Haškim sudom i negativan odnos prema<br />
rešavanju statusa Kosova č<strong>in</strong>i Srbiju u ovom trenutku<br />
jed<strong>in</strong>om zemljom na Balkanu koja nije spremna na<br />
kompromisna rešenja i uvažavanje međunarodnih<br />
standarda.<br />
Nema sumnje da Srbija, kao i ceo Balkan, ima<br />
evropsku perspektivu. Međutim, Srbija će, i nakon što<br />
se reše državne granice, i dalje biti suočena s ozbiljnim<br />
problemom krim<strong>in</strong>ala i korupcije, što je uostalom najveći<br />
problem celog regiona. Za Srbiju to dodatno znači da je<br />
saradnja sa Haškim tribunalom imperativ. General Mladić<br />
nije samo “jedan general”, kako u Beogradu obično kažu.<br />
On je simbol i egzekutor zloč<strong>in</strong>ačke politike koja uključuje<br />
i najstravičniji zloč<strong>in</strong>, zloč<strong>in</strong> genocida. Zato je za društvo<br />
koje samo nije sposobno da se izbori sa hidrom korupcije<br />
i zloč<strong>in</strong>a neophodna dugoročna i mnogo sofisticiranija<br />
plat<strong>for</strong>ma.<br />
STATUS KOSOVA – AKUTNI BEZBEDNOSNI IZAZOV:<br />
Primer Bosne pokazuje da etnički pr<strong>in</strong>cip, odnosno podela<br />
po etničkom pr<strong>in</strong>cipu u savremenom kontekstu ne daje<br />
rezultate. Takođe, dovodi u pitanje univerzalne vrednosti<br />
za koje se demokratska međunarodna zajednica zalaže.<br />
Uspostavljanje i očuvanje multietničkog društva nema<br />
alternative, stoga je odluka međunarodne zajednice da u<br />
slučaju Kosova nametne rešenje, ako se glavni akteri ne<br />
dogovore, jed<strong>in</strong>a ispravna, iako zakasnela.<br />
Naime, nerede u martu 2004, srpska strana iskoristila<br />
je da etnički konsoliduje (sa onima koji su prebegli iz<br />
enklava) severni deo Kosova sa Severnom Mitrovicom kao<br />
centrom. Taj deo Kosova, sa već profilisanom paralelnom<br />
adm<strong>in</strong>istrativnom strukturom kojom se upravlja iz<br />
Beograda, ostaće potencijalni izvor nestabilnosti i nakon<br />
rešenja statusa Kosova.<br />
Nezavisnost Kosova je <strong>in</strong>ače logičan epilog odnosa<br />
srpske države prema Kosovu tokom XX stoleća, posebno<br />
u poslednjih 20 god<strong>in</strong>a. I aktuelna Koštunič<strong>in</strong>a vlada,<br />
kao i sve prethodne, svim svojim predlozima ignoriše<br />
ili subord<strong>in</strong>ira Albance. Koštunica i njegovi saradnici<br />
sagledavaju kosovsko pitanje isključivo kao teritorijalno,<br />
što je u sušt<strong>in</strong>i nastavak Miloševićeve politike i vraćanje<br />
na stanje pre 1999.<br />
evropska politika i balkanski bezbednosni izazovi<br />
Srpskoj strana <strong>in</strong>sistira na statusu quo iz više razloga.<br />
Jedan je svakako to što nerešeno kosovsko pitanje<br />
održava srpski nacionalizam kao jed<strong>in</strong>u političku viziju.<br />
Istovremeno to odražava nespremnost Srbije da se bavi<br />
bitnim vlastitim problemima, u prvom redu sopstvenom<br />
unutrašnjom konstitucijom i konsolidacijom. Novi ustav<br />
takođe reflektuje nespremnost političke elite da se do<br />
rešenja statusa Kosova dođe kompromisom.<br />
Međunarodnu zajednica u svojoj strategiji, kada je o<br />
Srbiji reč, često je bila sklona, tako je i sada, iako u manjoj<br />
meri, da precenjuje poziciju Srbije kao centralne zemlje na<br />
Balkanu. Srbija jeste i politički i geografski, a posebno kao<br />
dugogodišnji izvor destabilizacije Balkana, veoma važna<br />
zemlja u regionu. Međutim, Srbija tek mora proći kroz<br />
proces samospoznavanja i demokratske trans<strong>for</strong>macije,<br />
kako bi u regionu bila faktor kakvog EU priželjkuje, sa<br />
mestom koje joj pripada. Bilo bi pogubno da se taj proces<br />
preskoči, jer bi to regionu smanjilo šanse za normalizaciju<br />
i stvorilo potencijal za buduće nesporazume.<br />
Tim više je Kosovo još jedan istorijski test za Evropu,<br />
odnosno za to da li ona može da reši određena pitanja<br />
na relevantan nač<strong>in</strong>.U zatvaranju balkanskog pitanja<br />
bitno je da se održe pr<strong>in</strong>cipi koji će garantovati stabilnu<br />
budućnost. Ne treba dugoročnu perspektivu žrtvovati<br />
zarad kratkoročnih i brzih rešenja.<br />
Ostaje č<strong>in</strong>jenica da su Srbi frustirani ishodom ratova<br />
i raspadom Jugoslavije. Oni jesu gubitnici u političkom<br />
i moralnom smislu, međutim, ne i u teritorijalnom.<br />
Teze, koje svesno plasira i kojima ucenjuje region i<br />
međunarodnu javnost beogradsko rukovodstvo, da je<br />
neophodno Srbiji kompenzirati Kosovo na drugoj strani,<br />
tako što bi se u Bosni sproveo referendum o izdvajanju RS<br />
iz Bosne, pogubne su, politički opasne i nemoralne.<br />
NOVI USTAV SRBIJE I REGIONALNA BEZBEDNOST:<br />
Novi Ustav reflektuje antiliberalizam srpske političke elite.<br />
To se prelama na ustavnom statusu manj<strong>in</strong>a, ustavnoj<br />
poziciji Vojvod<strong>in</strong>e, visokom stepenu centralizacije i<br />
odnosom prema Kosovu. Kada je o Kosovu reč, posebno<br />
zabr<strong>in</strong>java izjava premijera Vojislava Koštunice “da će se<br />
svaka zemlja koja prizna Kosovo suočiti sa posledicama”.<br />
Osim toga, sam referendum je održan pod ogromnim<br />
pritiskom i besprimernom medijskom kampanjom, a sam<br />
ishod je diskutabilan. Malobrojni nezavisni posmatrači<br />
(CESID) su izjavili da je “procedura (bila) dva koraka<br />
unatrag” u odnosu na prethodne izbore. Izostanak<br />
ozbiljnije reakcije međunarodne zajednice otvara prostor<br />
za ogromnu manipulaciju i na predstojećim izborima.<br />
Ključna zamerka novom Ustavu je ta što nije napravljen<br />
diskont<strong>in</strong>uitet sa Milosevicevim rezimom i što nije jasno<br />
pozicioniran odnos prema novim granicama na Balkanu.<br />
Ovakav ishod referenduma ilustruje karakter<br />
demokratije u Srbiji koji je u suprotnosti sa liberalnim<br />
vrednostima Zapada. To će nastaviti da generiše tenziju ne<br />
samo na unutrašnjoj političkoj sceni u Srbiji, već i unutar<br />
EU u pogledu strategije prema Srbiji. Pogotovo zbog toga<br />
što u Srbiji ne postoji spremnost da se preduzmu ozbiljne<br />
re<strong>for</strong>mske mere neophodne za evropsku <strong>in</strong>tegraciju.<br />
Ova vlada koja je i <strong>in</strong>ače ideološki bliska radikalima, već<br />
pokazuje <strong>in</strong>tenciju da se opredeli za neki specifični “srpski<br />
put” koji bi išao mimo aktuelnih kretanja na kont<strong>in</strong>entu i<br />
u najbližem susedstvu.<br />
hels<strong>in</strong>ška <strong>povelja</strong>, novembar – decembar 2006 11