Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
českého města je dle autora „pouze Potěmkinovou vesnicí československého státu a státní<br />
železniční správy, aby projíždějícímu cizinci zakryl skutečnou národnostní strukturu města.“<br />
(srov. Mährisches Tagblatt, 6. 8.1925, s. 3)<br />
Údajné „potlačování“ němčiny je rovněž častým tématem jak německého tisku, tak<br />
i korespondence, která byla doručena na olomoucký Okresní úřad. Např. 1. března 1937<br />
ministerstvo vnitra zaslalo Zemskému úřadu v Brně pokyny k „Dopisování okresních úřadů<br />
obcím“ (tj. ke konci existence I. ČSR) v němž se mj. doporučuje, aby k dopisu s jiným než<br />
českým jazykem byl přiložen bezplatný překlad. V přípisu je také přiložen seznam obcí<br />
menšinového jazyka (jiného než státního) ve správním obvodě okresního úřadu v Olomouci.<br />
Patřily sem obce Hlubočky, Hněvotín, Jestřabí, Kyselov, Nemilany, Nepřívaz, Pohořany,<br />
Posluchov, Slavonín, Varhošť, Hrubá Voda. Dle tabulky měly všechny obce za povinnost<br />
zaměstnávat úřední síly znalé státního jazyka. Ovšem praxe, jak se z dalších archivních<br />
materiálů dozvídáme, byla v mnoha případech zcela jiná. Zemský úřad v Brně zaslal všem<br />
okresním úřadům 27. října 1937 na Moravě dopis o stížnosti Němců, která byla uveřejněna<br />
časopisu Sudetendeutsche Zeitung ze 7. 9. 1937. V tomto článku se píše, že vládní dohoda<br />
z 18. února 1937 o jazykovém poli není ve skutečnosti dodržována a např. německé překlady<br />
jsou posílány pouze obcím nad 3000 obyvatel menšinové národnosti, zatímco obcím<br />
s menším počtem obyvatel nikoliv. Menší obce tak zaplavují Verband der deutschen<br />
Selbstverwaltungskörper požadavky na překlady. Spolek musí najímat překladatele<br />
a samozřejmě s ním uzavřít smlouvu, což bylo spojeno s nemalými finančními náklady 14 .<br />
Archivní dokumenty týkající se Okresního úřadu jsou pro nás cennými doklady, které<br />
nám mohou pomoci učinit si poměrně přesný obrázek o činech a psychologickém rozpoložení<br />
německé menšiny v původně zcela německém městě, o jejich požadavcích a představách<br />
o jejich další existenci v rámci nového státu. Vypovídají rovněž i o tom, že Češi dokázali na<br />
veškeré výčitky (ať oprávněné či ne) okamžitě reagovat, přejít do protiútoku či naopak vyjít<br />
svým spoluobčanům vstříc. V některých případech, zvláště na venkově, však museli naopak<br />
bojovat o identitu svou.<br />
14 SOkA Olomouc, fond M1 – 3 – Okresní úřad 1850–1945, inv. č. 327, čís. kart. 4.<br />
35