Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
DREVESA<br />
Uvodnik<br />
Na zacetek je v tej stevilki uvrscen tudi najbolj obsezen<br />
prispevek. Ne morda zato, ker bi bil za Slovenske rodoslovee<br />
najbolj zanimiv. Jaz ne poznam nobenega kolega,<br />
ki je kdaj svoje prednike iskal na Franeoskem. Saj ne<br />
recem, da ga ni. Pravzaprav bi jih morale biti kar preeej,<br />
ce bi bilo kaj resniee v razglasanjih franeoskih prednikov,<br />
kar je prisotno pri tako velikem stevilu Sloveneev. 0 tern<br />
nerazlozljivem fenomenu smo se ze veckrat pogovarjali in<br />
prepricanee 0 njihovem franeoskem poreklu nagovarjali,<br />
da to tudi dokazejo. Najti bi namrec morali poroko tistega<br />
Franeoza, ki se je poroW s Slovenko. To bi morale biti pred<br />
kakimi 200 leti, saj je vecina teh mitov enaka: moj prednik<br />
je bil Napoleonov vojak (najraje se plemic). Podoben mit<br />
je prisoten tudi v sosednji Hrvaski in AvstrUi, morda tudi<br />
na Madzarskem in povsod tam, kjer je imel kaj opraviti<br />
Napoleon in njegova velika armada. Zato smo hrvaske in<br />
avstrijske kolege povabili, da bi nam tudi oni posredovali<br />
kak tovrsten dokaz. Pa ga niso.<br />
Se enkrat: ne trdim, da ni bilo take poroke. Trdim Ie to, da<br />
kljub veckratnim povabilom takega zapisa iz maticne knjige<br />
ni se nihce predlozil kot dokazilo za svojo trditev.<br />
Vse vojske sieer puscajo za seboj tudi nezakonske otroke.<br />
Taki primeri pa v maticnih knjigah niso vpisani. Pri otroeih<br />
neporocenih mater je rubrika 0 ocetu po pravilu prazna.<br />
Sarno enkrat sem nekje nasel pripombo »en soldat«. Verjetnosti,<br />
da je bil oce kakega nezakonskega otroka Franeoz,<br />
je po mojem prepricanju nekoliko vecja od verjetnosti, da<br />
bi bil zakonski oce, ki je otroku edini lahko zapustil tudi<br />
svoj priimek. Pa tudi ta verjetnostje zelo majhna. (zanimiva<br />
bi bila primerjava pogostosti rojstev nezakonskih otrok v<br />
vojni in miru).<br />
V FraneUi torej prednikov ne raziskuje skoraj noben Slovenee.<br />
Lahko bi raziskoval sorodnike. Ko so ZDA skorajda<br />
povsem zaprle vrata priseljeneem, so slovenski izseljenei<br />
iskali druge priloznosti za izboljsanje svojih zivljenjskih<br />
razmer. Med temi je bila tudi Franeija. Pa tudi primeri<br />
iskanja sorodnikov v Franciji mi niso znani. J e pa nekaj<br />
obratnega zanimanja. Potomci slovenskih izseljeneev se<br />
obcasno na nase drustvo obracajo s svojimi poizvedbami.<br />
Torej je Slovenija rodoslovno bolj zanimiva za Franeoze kot<br />
je Franeija za Slovenee.<br />
Prispevek 0 franeoskem rodoslovju nakazuje na razlicnost<br />
med nasim in franeoskim. V zacetku tudi omenja razlicnost<br />
med slovenskim in hrvaskim. Morda se bo braleu ta razlicnost<br />
razkrila bolj kot se je meni. J az se sieer zavedam, da<br />
lahko preeejsnje razlike opazamo med posamezniki, drustvi,<br />
uradi, ustanovami, instituti, arhivi in na koneu driavami.<br />
Drznem si trditi, da bi ob temeljitih proucevanjih gJobalnih<br />
rodoslovnih fizionomij (tega izraza zagotovo ne pozna nobena<br />
znanstvena diseiplina, saj se je tudi meni prvic zapisal)<br />
lahko dobili podobne tipe kotjih prepoznavajo in opisujejo<br />
muzikologi, antropologi, etnologi in kar je se -logov.<br />
To me je pripeljalo do tega, da born postavil prvo fizionomijo<br />
slovenskega rodoslovca . Tipicni sloven ski rodoslovee je<br />
marljiv, vztrajen, iznajdljiv, urejen, sodoben, odprt, radodaren,<br />
ploden, komunikativen, radoveden, diseipliniran. Morda<br />
bo kdo od kolegov dodal se kaksno znacajsko znacilnost.<br />
Slovensko rodoslovje pa se je po nekaj manj kot dvajsetih<br />
letih organiziranega delovanja oblikovalo po zahodnih<br />
(delno tudi franeoskih, ce smo ze pri tern) vzorih in je<br />
povsem primerljivo s svojimi vzorniki. V relativnih merilih<br />
pa marsikatere vecje vzornike krepko presega.<br />
1/2011<br />
3