ŠUMARSKI LIST 11-12/1967
ŠUMARSKI LIST 11-12/1967
ŠUMARSKI LIST 11-12/1967
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
PRILOG SRAŠCIVANJU KORIJENJA I AKUMULACIJE<br />
RADIOAKTIVNOG IZOTOPA FOSFORA (P* 2 ) U LISCU, DEBLU<br />
I KORIJENU POLJSKOG JASENA (Fraxinus angustifolia Vahl)<br />
U STADIJU MLADIKA<br />
Dr BRANIMIR PRPIĆ<br />
(Iz Katedre za uzgajanje šuma Šumarskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu)<br />
1. UVOD I PROBLEMATIKA<br />
Fiziološko srašćivanje korijenja jedne vrste šumskog drveća dovodi nas do<br />
zaključivanja da je sastojina, grupa ili skupina drveća, koju čini dotična vrsta,<br />
niz međusobno povezanih jedinki. Sječa stabla kojega je korijenje sraslo s korijenjem<br />
susjednih stabala ima za posljedicu povećanje njihova korijenova siste^<br />
ma, a time, vjerojatno, i povećanje njihova prirasta.<br />
Istraživanje srašćivanja korijena drveća kao važne pojave fiziološke koakcije<br />
proučavalo je do danas više istraživača. KRAMER i KOZLOWSKI (1960) navode<br />
takva istraživanja La RUEA (1936, 1952), KUNZA i RIKERA (1955), BOR-<br />
MANA (1957), GARNERA (1958) i BESKARAVAINYA (1958).<br />
MAJER (1961) ustanovio je da srašćuje korijenje susjednih stabala obične<br />
smrče, sitkanske smrče, obične jele, evropskog ariša, običnog bora, običnog graba,<br />
bukve, hrastova, bijele topole i bagrema.<br />
JAROSLAVCEV (1961) je utvrdio visok postotak srašćivanja korijenja kod<br />
limbe, a PODZOROV (1962) nalazi u mladim kulturama običnog bora neznatan<br />
postotak srašćenog korijenja.<br />
ZYRJAEV (1963) je proučavao uzajamni odnos vrsta u mješovitim sastojinama<br />
pomoću radioaktivnog izotopa fosfora (P :)2 ) i došao do zaključka da postoji<br />
premještanje izotopa između susjednih stabalaca iste porodice (Pinaceae), ali<br />
različitih rodova (Picea — Larix, Pinus — Larix). To je značajna pojava koja<br />
zahtijeva daljnje proučavanje.<br />
FENTON (1965) je utvrdio srašćivanje korijenja između susjednih stabala<br />
američkog likvidambara.<br />
I kod nas se dosta rano upozorilo na pojavu srašćivanja korijenja šumskog<br />
drveća (ŠAFAR 1955, 1963, SIMUNOVIĆ 195,8).<br />
Sa stanovišta uzgajanja šuma vrijedilo bi utvrditi:<br />
—• kod kojih vrsta drveća srašćuje korijenje susjednih stabala;<br />
— u kojoj dobi, tj. u kojem razvojnom stadiju sastojine i kod koje gustoće sastojine<br />
nastupa spomenuta pojava u većem postotku i<br />
Taj je pokus financirao Institut za šumarska istraživanja Šumarskog fakuleta<br />
Sveučilišta u Zagrebu.<br />
482