ŠUMARSKI LIST 11-12/1967
ŠUMARSKI LIST 11-12/1967
ŠUMARSKI LIST 11-12/1967
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Zanimljivo je da postotak učešća I klase bukovih pilanskih trupaca u korisnoj<br />
drvnoj masi kulminira u globalu za sve istraživane biljne zajednice u debljinskom<br />
stepenu od 37,5 cm s iznosom od <strong>11</strong>,43%, a to je upravo onaj debljinski<br />
stepen u kome su kulminirale i kladarke (K), samo sa znatno manjim<br />
postotnim iznosom u korisnoj drvnoj masi (tab. 6 i si. 9).<br />
Prosječni postotak pilanskih trupaca I klase u globalu istraživane korisne<br />
drvne mase iznosi samo 8,53% (tab. 7). Držimo da bi taj postotak trebao biti<br />
veći.<br />
Iako bi bilo vrlo zanimljivo analizirati postotno učešće i drugih klasa bukovih<br />
pilanskih trupaca, te postotno učešće drugih sortimenata u korisnoj drvnoj<br />
masi po debljinskim stepenima i biljnim zajednicama — tu analizu prepuštamo<br />
čitaocu s time što nama preostaju još podaci dani u tabeli 8, na koje ćemo još<br />
dati kratki osvrt.<br />
U tabeli 8 prikazali smo globalne, ali interesantne podatke istraživanja po<br />
biljnim zajednicama, te kumulativno za sve istraživane biljne zajednice na području<br />
Gorskog Kotara. Izračunali smo, naime, postotno učešće trupaca za furnir<br />
(F), trupaca za ljuštenje (L) i pilanskih trupaca svih kvalitetnih klasa (K, I, II<br />
i III) u korisnoj drvnoj masi po biljnim zajednicama. Ti postoci su ovi:<br />
U termofilnoj bukovoj šumi postotak navedenih sortimenata u korisnoj drvnoj<br />
masi iznosi 48,46%; u šumi bukve i jele taj postotak je znatno veći i iznosi<br />
55,8o% dok je u subalpskoj bukovoj šumi znatno manji i iznosi 41,77%.<br />
Prosječan postotak navedenih sortimenata za sve istraživane biljne zajednice<br />
iznosi 54,05 % od korisne drvne mase. On je zadovoljavajući.<br />
Vrlo traženi bukovi trupci za pragove (P) zastupljeni su po biljnim zajednicama<br />
ovako:<br />
U termofilnoj bukovoj šumi sa 16,36 % od korisne drvne mase, u šumi<br />
bukve i jele s <strong>12</strong>,85%, a u subalpskoj bukovoj šumi s iznosom od 21,24%.<br />
U prosjeku su trupci za pragove u istraživanim biljnim zajednicama zastupljeni<br />
s iznosom od 14,38 %.<br />
Ostali _sortimenti i to rudničko i celulozno drvo su u istraživanim biljnim<br />
zajednicama na području Gorskog Kotara zastupljeni u korisnoj drvnoj masi<br />
s 8,43%, ogrjevno drvo s 20,86%, a sječenice s 2,28%. Podaci za navedene<br />
Sortimente vide se u tabeli 8 ili još detaljnije (ogrjev po klasama) u tabeli 7.<br />
Nakon provedene kratke analize najvažnijih rezultata istraživanja prikazanih<br />
u ovoj studiji, moguće je dati i kratke zaključke.<br />
5. ZAKLJUČCI<br />
Na temelju provedenih istraživanja tokom <strong>1967</strong>. godine u čistim i mješovitim<br />
bukovim sastojinama Gorskog Kotara u predjelima planinskih masiva<br />
Risnjaka i Velike Kapele, te u biljnim zajednicama (subasocijacijama): Fagetum<br />
croaticum seslerietosum (autumnalis) Horv. 1950., Fagetum croaticum calamagrostetosum<br />
Horv. 1950., zatim Fagetum croaticum abietetosum Horv. i Fagetum<br />
croaticum subalpinum Horv., (Fagetum croaticum allietosum Horv.) može se u<br />
pravilu zaključiti slijedeće:<br />
a) od bukovih stabala koja pripadaju subasocijaciji F. cr. seslerietosum<br />
(autumnalis) Horv. i nešto manje bukovih stabala koja pripadaju zajednici F. cr.<br />
calamagrostetosum Horv. (termofilne bukove šume) izrađuju se sortimenti bijele<br />
boje »bijela bukovina«. Brutto drvna masa tih stabala utvrđena na temelju ta-<br />
478