ŠUMARSKI LIST 11-12/1967
ŠUMARSKI LIST 11-12/1967
ŠUMARSKI LIST 11-12/1967
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Istraživanja smo proveli na području Šumskog gospodarstva Delnice, odnosno<br />
Šumarija Rijeka, Gerovo, Tršće i Prezid koje pripadaju planinskom masivu<br />
Risnjak, te Šumarija Mrkopalj i Fužine koje pripadaju planinskom masivu Velika<br />
Kapela. Osoblje tih šumarija na čelu sa svojim upraviteljima, ukazalo nam<br />
jn veliku pomoć pri organizaciji istraživačkih radova i snimanju podataka.<br />
Svima se pomenutim toplo zahvaljujemo, a tako i šumarskom tehničaru S.<br />
Stifteru, dugogodišnjim šumarskim manipulantima J. Volfu, D. Mamuli, B. Jurkoviću,<br />
V. Turku, S. Zbašniku i D. čadešu na savjesno izvršenom onom dijelu<br />
mjerenja koje smo im povjerili.<br />
Tehnički suradnik Zavoda Jakovac Hranislav izradio je potrebne crteže uz<br />
pomoć aps. šumarstva M. Sarić i pomogao nam pri opremi radnje.<br />
1. CILJ ISTRAŽIVANJA<br />
U Gorskom Kotaru je bukva znatno raširena. Prema Šafaru (16) površina<br />
čistih i pretežno čistih bukovih sastojina na području masiva Risnjaka<br />
zaprema oko 15% od ukupne šumske površine. Taj postotak u području masiva<br />
Velike Kapele iznosi oko 26, a u području masiva Male Kapele čak i 36%. Sto<br />
se ide dalje preko sjevernog prema južnom dijelu Velebita taj postotak raste i on<br />
na tome dijelu Velebita iznosi 73% od ukupne šumovite površine masiva.<br />
Odnos između drvne mase lišćara i četinara na tome području je još nepovoljniji.<br />
Na planinskom masivu Risnjak drvna masa lišćara (uglavnom bukve)<br />
i četinara stoji u odnosu 38:62, a na planinskom masivu Velike Kapele 52:48 (16).<br />
Ovi podaci za čiste i pretežno čiste bukove sastojine u navedenim planinskim<br />
masivima pokazuju da je bukva znatno zastupana u tim područjima te<br />
opravdavaju ova naša istraživanja.<br />
Cilj naših istraživanja bio je da u asocijaciji Fagetum croaticum austräte<br />
Horv. (1937) 1938. s njenim skupovima (subasocijacijama):<br />
a) Skup primorske bukove šume — Fagetum croaticum, seslerietosum<br />
(autumnalis) Horv. 1950;<br />
b) Skup bukovih i bukovo-jelovih šuma s milavom — Fagetum croaticum<br />
calamagrostetosum Horv. 1950.;<br />
c) Skup bukovo-jelovih šuma — Fagetum croaticum abietetosum Horv.;<br />
d) Skup subalpskih šuma bukve — Fagetum croaticum subalpinum Horv.<br />
1938,* subasocijacija Fagetum croaticum allietosum, utvrdimo na bazi šumskouređajnih<br />
debljinskih stepena količinu drvne mase sortimenata eksploatacije šuma<br />
koja se sa sječom i izradom proizvodi.<br />
Ta drvna masa je korisna drvna masa koja je funkcija, kako stanišnih i<br />
gospodarskih prilika, tako i propisa JUS-a za bukvu.<br />
1 Ovo rasčlanjenje uzeli smo prema I. Horvatu (5). Međutim napominjemo da se<br />
u našoj novijoj fitocenoloskoj literaturi javljaju i druga shvaćanja i kritički pogledi<br />
na to rasčlanjenje.<br />
Fukarek P. Stefanović V., Fabijanllć B.: »Zajednica bukve i javora gluvača<br />
(Aceri obtusati — Fagetum) jugozapadna padina Zapadnih Dinarskih planina«.<br />
Mitteilnugen, Ostalpin — Dinarischen Pflanzensocialogischen Arbeitsgemeinschaft.<br />
Heft 7, Trieste <strong>1967</strong>.<br />
457